![](/img/logo.png)
Saeimas stenogrammas: Šajā laidienā 3 Pēdējās nedēļas laikā 0 Visi
Saeimas sēdes stenogramma
(Saeimas sēdes pilnais
audioieraksts un videoieraksts
pieejams Saeimas mājaslapā)
Latvijas Republikas 13. Saeimas ziemas sesijas trīsdesmit devītā (attālinātā ārkārtas) sēde 2021. gada 24. martā
Sēdi vada Latvijas Republikas 13. Saeimas priekšsēdētājas biedre Dagmāra Beitnere-Le Galla.
Sēdes vadītāja. Labdien, godātie kolēģi! Sākam 2021. gada 24. marta attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtības izskatīšanu.
Pirmā sadaļa – "Prezidija paziņojumi".
Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu "Grozījumi likumā "Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam"" nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots.
Otrā darba kārtības sadaļa – "Likumprojektu izskatīšana".
Likumprojekts "Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā", pirmais lasījums.
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā – deputāte Vita Anda Tērauda. Lūdzu!
V. A. Tērauda (AP!).
Labdien, cienījamie kolēģi! Likumprojektu ir izstrādājis un iesniedzis Ministru kabinets, un likumprojekts ir paredzēts tirdzniecības nosacījumu regulēšanai.
Tā 1. pantā ir ietverts deleģējums Ministru kabinetam noteikt prasības tirdzniecībai un citiem saimniecisko pakalpojumu veidiem. Šādas prasības arī šobrīd ir noteiktas Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumos Nr. 360 "Epidemioloģiskās drošības pasākumi Covid-19 infekcijas izplatības ierobežošanai". Šo noteikumu II1 nodaļa "Prasības tirdzniecībai" paredz detalizētus nosacījumus tirdzniecības organizēšanai. Savukārt Ministru kabineta 2020. gada 6. novembra rīkojumā Nr. 655 "Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu" paredzētas tiesības Valsts policijai un pašvaldības policijai Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā pieņemt rakstveida lēmumu par tirdzniecības vietas slēgšanu apmeklētājiem līdz septiņām dienām.
Šādas tiesības ir plānots paredzēt arī pēc ārkārtējās situācijas beigām, piešķirot tiesības slēgt tirdzniecības vietu apmeklētāju pieņemšanai uz laiku līdz septiņām dienām, ja noticis epidemioloģiskās drošības prasību pārkāpums saimniecisko pakalpojumu sniegšanā, kurš var radīt tūlītēju un būtisku kaitējumu sabiedrības veselības interesēm.
Tiek paredzēts arī administratīvais sods par tirdzniecības vai citu saimniecisko pakalpojumu sniegšanas prasību neievērošanu. Tas noteikts fiziskajai personai no 2 līdz 400 naudas soda vienībām, bet juridiskajai – no 28 līdz 1000 naudas soda vienībām. Šāds sods jau šobrīd ir noteikts par izolācijas, pašizolācijas, karantīnas vai mājas karantīnas, vai pulcēšanās ierobežojumu neievērošanu, kā arī noteikts Epidemioloģiskās drošības likumā paredzētajā administratīvās atbildības regulējumā.
Komisija savā šī gada 24. marta sēdē atbalstīja likumprojektu un nolēma lūgt to atzīt par steidzamu.
Lūdzu Saeimu atzīt likumprojektu par steidzamu.
Sēdes vadītāja. Gobzema kungs, vai vēlaties runāt par šī likumprojekta steidzamību? (Dep. A. Gobzems: "Jā, es vēlos runāt par steidzamību.")
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Aldim Gobzemam. Lūdzu!
Piesakieties, lūdzu, vēlreiz.
Vārds deputātam Aldim Gobzemam. Lūdzu!
A. Gobzems (pie frakcijām nepiederošs deputāts).
Labdien, visa Latvijas sabiedrība! Tas, ko es vēlos jums teikt, – nevienam kovida likumam vairs nav jābūt steidzamam. Un vispār ir jāizbeidz ārkārtas stāvoklis. Es paskaidrošu iemeslu.
Es vakardien pieteicos darbā, klausoties televīziju, lasot "Delfus", ka visi tie, kas uzskata, ka nevajag ārkārtas stāvokli, lai nākot pastrādāt reanimācijā kovida nodaļā, pašā epicentrā, un tad viņi tikai redzēs.
Es pieteicos vislabākajā Latvijas slimnīcā, Stradiņos, par sanitāru kovida nodaļā, gribot iet palīgā glābt pašā epicentrā cilvēku dzīvības, mazgāt kaut vai grīdas. Es saņēmu atteikumu, jo šī nodaļa ir pustukša. Pašā lielākajā un labākajā slimnīcā ir pustukša kovida nodaļa. Tur nevajag darbiniekus. Numur viens.
Numur divi. Pašā lielākajā slimnīcā ir 20 smagi kovida slimnieki – 20! Visā Latvijā uz šodienu kopumā ir 68 smagi slimnieki – 68! Un tajā laikā, kad 68 slimnieki ir uztaisījuši veselības aprūpes sistēmas kolapsu un simtiem tūkstošu – simtiem tūkstošu! – cilvēku cieš no tā (ar visiem šiem kretīniskajiem ierobežojumiem), jums vēl grib papildu ierobežojumus likt, slēgt atkal kaut ko ciet, atkal jau domā, kā uz Lieldienām vai vēl kaut kad aizslēgt ciet!
Tie ir sausi skaitļi, jūs tos varat pārbaudīt. Sausi skaitļi – 68 smagi slimu, tajā skaitā lielākoties ar citām hroniskajām slimībām, un ļoti vecu cilvēku dēļ simtiem tūkstošu... no kuriem simtiem nonāk psihoneiroloģiskajās slimnīcās, simtiem izdara pašnāvības, simtiem un tūkstošiem nesaņem normālus veselības aprūpes pakalpojumus šajā laikā! Tūkstošiem ir pazaudējuši darbu un ienākumus! Tūkstošiem ir depresija!
Kāda steidzamība? Tā visa ir afēra! Afēra, ko jums, mīļie cilvēki, uzspiež! Un jums televīzijā un no Saeimas visa tā koalīcija, un "Delfos" stāsta, ka tie, kas netic, – nāciet pastrādāt! Es pieteicos oficiāli, un man oficiāli atbildēja, ka mums nevajag šajā nodaļā darbiniekus, jo nav jau, ko aprūpēt. Un tie ir fakti, tas nav izdomājums.
Viss, kas notiek šeit... Mīļie cilvēki, es jums iesaku palasīt, paņemt... Var atrast Satversmes sapulces stenogrammas un paskatīties, kādos gadījumos Satversmes radītāji vispār gribēja un kāda bija doma par ārkārtas stāvokļa ieviešanu un par Saeimas darbu ārkārtas stāvoklī. Neviena vārda nav par šādām situācijām! Neviena! Pat idejiski nav! Ir tikai par kara stāvokli.
Nav kara stāvoklis – 68 smagi gadījumi nav kara stāvoklis! Un nav nekāda steidzamība atkal kaut ko aizliegt uz Lieldienām. Vienīgais iemesls, kāpēc jūs sēžat mājās, mīļie cilvēki, vienīgais iemesls ir... divi īstenībā – viens ir, lai zagtu, lai piezīstos pie šī visa, kas notiek. Tūlīt Dūrītis nāks un atkal aizstāvēs naudas kāšanu. Otrs iemesls ir – tāpēc ka vajag hokeja čempionātu. Kā es te sēžu!
Un tagad dosim vārdu Dūrītim, kurš jau tā ir nolobējis visu šo gurķu, tomātu, siļķes kažokā par pusmiljonu pētījumus un aizstāvējis vakcinācijas biroju.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Ilmāram Dūrītim.
I. Dūrītis (AP!).
Labdien, ļoti cienījamā sēdes vadītāja! Dārgie deputāti kolēģi! Deputātes! Jā, es aicinātu atbalstīt steidzamību, kā to lūdz komisija. Un es aicinātu neklausīties šajā... grūti izdomāt, kā to īsti nosaukt.
Bet, par faktiem runājot, es vienkārši gribu pateikt, ka tā informācija, ko iepriekšējais runātājs pauda, ir tāda ļoti vienpusēja. Mums uz šodienu slimnīcās ir 688 pacienti un... kovida pacienti tieši, un starp tiem – 69 ar smagu slimības gaitu. Tas nozīmē, ka... Tas ir liels skaitlis, un tas nozīmē, ka šie cilvēki ir reanimācijas nodaļās un pie mākslīgās plaušu ventilācijas, visticamāk. Kopumā slimnīcas ziņo, ka, ņemot vērā to, ka arī citiem cilvēkiem pasliktinās būtībā... hronisko pacientu ārstēšanas ierobežojumu dēļ... kovida dēļ pasliktinās veselības stāvoklis, tad kopumā reanimācijas nodaļas ir diezgan stipri pārslogotas slimnīcās. Nav jau runa tikai par kovida saslimšanu, mums ir joprojām visas pārējās saslimšanas, un mēs tiešām novērojam, ka tās arī pastiprinās pēdējā laikā.
Tāpēc es aicinu neklausīties šajā demagoģijā un šajā... jā, man grūti atrast kādus epitetus... un, protams, ņemt vērā to, ka ne jau katrs cilvēks var būt derīgs tik svarīgam uzdevumam kā pacientu aprūpe slimnīcā.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Viens deputāts ir runājis "par" steidzamību, viens – "pret".
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta "Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā" atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par – 55, pret – 20, atturas – 5. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
V. A. Tērauda. Tā, kolēģi, tālāk. Komisija atbalstīja likumprojektu pirmajā lasījumā.
Aicinu arī Saeimu to atbalstīt.
Sēdes vadītāja. Sākam debates.
Vārds deputātam Aldim Gobzemam. Lūdzu!
A. Gobzems (pie frakcijām nepiederošs deputāts).
Es paturpināšu par to, ko tikko naudas kāšanas lobētājs Dūrītis stāstīja. Tātad slimnīcās šodien (jūs varat atvērt arī ziņu, lai jums tā ir oficiāla informācija) ir 68 smagi pacienti, no kuriem lielākā daļa ir ar hroniskām slimībām, veci cilvēki, lielākā daļa – ļoti veci cilvēki. Tas nozīmē tikai to, ka, ja Latvijas valstī 68 cilvēkus nespēj aprūpēt veselības aprūpes sistēma, tad visi tur ir jāatlaiž. Visi! Ja valstī ir gandrīz, nezinu, pusotrs miljons vai miljons 700 tūkstoši iedzīvotāju un 68 cilvēkus nespēj aprūpēt... Par ko mēs vispār te varam runāt! Tas ir numur viens.
Numur divi. Dūrīša kungs minēja skaitli – 600 cilvēki. Jā, tie ir cilvēki, kuriem lielākajai daļai ir temperatūra. Temperatūra! Viņi nav reanimācijā, Dūrīša kungs!
Trešā lieta. Dūrīša kungs, lai jūs zinātu. Es piekritu Stradiņa slimnīcā uzņemties sanitāra pienākumus citā nodaļā, un pirmdien man ir tikšanās Stradiņa slimnīcā, Dūrīša kungs. Man atteica kovida nodaļā, jo tur nevajag darbiniekus, jo nav, ko apkalpot. Likumprojekts "Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā" ir stāsts nevis par to, ka reanimācijā vispār ir cilvēki ar kādām slimībām, bet runa ir tikai par kovida infekciju. Šis ārkārtas stāvoklis ir tikai tāpēc, ka cilvēki briesmīgi slimojot ar kovidu un briesmīgi mirstot. Jā, mirst diemžēl arī. Mirst. Piekrītu. Tā var būt. Bet šī acīmredzamā nesamērojamība – 68 cilvēkus pret simtiem un pret miljonu...
Skaidrs, ka ir kaut kādi pārdesmit tūkstoši, kas ir piezīdušies pie šīs varas un izbauda tos augļus, ko šobrīd var izbaudīt, tērējot un kāšot naudu, tā kā jūs tajā universitātē, Dūrīša kungs, kur taisa pētījumus par siļķi kažokā, vai vakcinācijas birojā, kas neko nespēj, kuru jūs sargājat, Dūrīša kungs, kur saņem piecu tūkstošu eiro algas, un mēs esam pēdējā vietā visu laiku, tāpēc ka jūs zogat kā tāda zagļu banda uz visas tautas rēķina.
Ja lielākajā vissarežģītāko medicīnisko manipulāciju veikšanas vietā – Stradiņos (vissmagākos gadījumus parasti ved uz Stradiņiem vai uz Gaiļezeru)... Ja pašā lielākajā slimnīcā tādi pacienti ir 20... 20 – nevis 1020, bet 20! –, tad par kādu pandēmiju mēs varam runāt? Jā, cilvēki slimo. Cilvēki ir slimojuši katru gadu, un, ja mēs skatāmies statistiku, tad 2020. gadā nomira mazāk cilvēku nekā piecus citus gadus pēdējo 10 gadu laikā. Jūs man neticat? Ieejiet Centrālās statistikas pārvaldes mājaslapā, ieejiet Slimību profilakses un kontroles centra mājaslapā un izlasiet.
Un vēl, ja jūs man neticat, ieejiet arī jebkurā statistikā, kas apkalpo pasauli, pasaules veselības rādītājus, salīdziniet Latviju, kurā patiesībā tā īsti nav bijis tas pirmais vilnis, bet ir bijuši visādi bezjēdzīgi ierobežojumi – visādi, visādi ierobežojumi! –, un Zviedriju, kur ierobežojumu faktiski nav, nav jāstaigā maskās nevienam obligāti, visi var iet uz darbu, sēdēt restorānos. Paskatieties tās līknes! Tās ir identiskas, faktiski identiskas.
Dūrīša kungs, es gribu jums norādīt, ka Latvijā bērni visas šīs jūsu afēras dēļ jūk prātā. Viņi jūk prātā! Jūs varat uzprasīt jebkuram psihiatram – kas darās psihoneiroloģiskajos dispanseros, kas darās pie psihiatriem. Jūs iznīcināt mūsu nākotni, mūsu bērnus jūs iznīcināt. Jums to nevar piedot. Un to bērnu skaits ir daudz lielāks nekā tie 68 cilvēki, kas ir smagā stāvoklī.
Jūs iznīcināt ģimenes. Jūs iznīcināt valsti, jo veikalā, lai varētu pieiet pie bankomāta, tev jāņem groziņš rokā, – tā ir visa jūsu intelektuālā kapacitāte, jo pārējā sadaļa ir vērsta tikai tur, kur Ščipčinskim, tas ir, Rukšānes-Ščipčinskas vīram, no jūsu partijas kaut kādus atkal atmest iepirkumus.
Visa tauta ir redzējusi Kariņa vadītās valdības sēdes. Tas pat nav traģikomiski, tas ir traģiski.
Jūs esat Veselības ministrijas parlamentārais sekretārs, Dūrīša kungs, un jums nevajadzētu melot no Saeimas tribīnes, bet pateikt, kādi ir īstie statistikas dati. Un tie ir 68 cilvēki šorīt no rīta.
Es domāju, ka tas, kas šobrīd notiek valstī, ir reāls valsts apvērsums, tas ir reāls tautas iznīcināšanas mēģinājums, nepārprotams pakļaušanas, iznīcināšanas un deformēšanas mēģinājums. Tas ir jaunatnes un bērnu degradēšanas pasākums, un tam nav nekāda sakara ar veselības aprūpi un cīņu par cilvēku dzīvībām un cilvēku veselību. Visi tie gudrie runātāji, kas tagad to visu aizstāv, es jums ieteiktu – 18. martā sanāca Hārvarda, Stenforda, Oksfordas universitātes profesori diskutēt par šiem jautājumiem, medicīnas profesori. Pilns internets ir ar to. Un ko viņi teica? Viņi teica, ka šie visi ierobežojumi nodara lielāku ļaunumu visam, kas notiek. Visa sabiedrība to saprot.
Es ceru, es no sirds ceru, ka šī parlamenta deputāti, kas turpinās šo afēru, vienu dienu sēdēs cietumā, pa īstam cietumā. Jo šis ir laiks, kad vai nu viņi mūs, mīļā tauta... vai nu viņi mūs, vai mēs viņus. Te nebūs kompromisa. Tad, kad šis vājprāts beigsies, un tas beigsies, tad mēs viņus nežēlīgi... tikpat nežēlīgi, kā viņi iznīcina Latviju, tikpat nežēlīgi, kā viņi iznīcina bērnu nākotni, tikpat nežēlīgi, kā viņi iznīcina biznesu, nežēlīgi pret viņiem, jo Krimināllikumā ir tāds pants "Noziegumi pret cilvēci"... Noziegumi pret cilvēci sevī ietver gan to, ka ir notikusi pēc būtības prettiesiska cilvēku pārvietošanās ierobežojumu uzlikšana un dažādas citādas darbības, gan to, kas notiek, esot 68 smagi slimiem cilvēkiem valstī, kurā ir vismaz 1,5 miljoni iedzīvotāju. Tas ir prettiesiski. Acīmredzami un nepārprotami prettiesiski!
Jūs šodien domājat, ka jums nekas par to nebūs. Tā ir domājuši daudzi, vēsturē daudzi ir domājuši, ka nekas par to nebūs, bet būs. Kā es te sēžu un apsolu – būs!
Un tādiem dūrīšiem, kas pusmiljonus tērē siļķes kažokā pētījumiem, no kuriem nav pilnīgi nekādas jēgas... To pusmiljonu varēja bērniem atdot vai tai pašai Stradiņa slimnīcai sanitāriem, bet vajadzēja nolobēt savu kantori vienkārši, padalīt naudiņu... vai tiem, kas caur Rukšānes-Ščipčinskas vīru tagad taisīs tos... kā mums vasarā būs dzīvot. Kaut kādu palaidīs atkal trādirīdi... reklāmiņas, un viss. Tas, ko jūs darāt, – tas ir noziegums pret cilvēci, noziegums pret savu valsti. Jūs melojat, acīs skatoties, melojat par veselības aprūpes sistēmas stāvokli. To pierāda fakts, kā jau es teicu, ka man piedāvāja strādāt par sanitāru, un es piekritīšu, bet ne kovida nodaļā, kas ir pustukša. Un es izgaismošu līdz galam visus jūsu noziegumus. Noziegumus pret Latviju.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Jānim Ādamsonam. Lūdzu!
J. Ādamsons (SASKAŅA).
Labdien, kolēģi! Es gan runāšu par likumprojektu un aicinu arī sēdes vadītāju ievērot Saeimas kārtības rulli. Debates notiek par likumprojektu "Grozījumi Covid‑19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā".
Viss, ko teica mans kolēģis, – tas ir ļoti interesanti, bet, kādā veidā tas attiecas uz likumprojektu, man līdz galam tā arī netika skaidrs. Komisijā mums šodien bija ļoti interesantas debates, ļoti asas debates. Tika uzdoti jautājumi, uz kuriem... Šī likumprojekta virzītājs ir Ekonomikas ministrija, un uz uzdotajiem jautājumiem parlamentārais sekretārs tā īsti arī nevarēja atbildēt.
Kāda ir šo grozījumu būtība? Grozījumu būtība ir ļoti vienkārša – pašvaldības un Valsts policijai ir tiesības aizvērt jebkuru tirdzniecības iestādi, pieņemt lēmumu, ja ir konstatēti kādi pārkāpumi... to, kas saistīti ar ārkārtas situāciju un ne tikai.
Tālāk. Kādas soda naudas un kādas šķēres paredz? Privātpersonai – no 2 līdz 400, juridiskajai – līdz 1000 vienībām. Tad ir jautājums – kāpēc mums vispār ir pašvaldības policija? Vai tā palīdzēs tirgotājam, vai viņu galvenais noteikums ir sodīt par kaut kādiem pārkāpumiem? Vai palīdzība ir vajadzīga vai nav vajadzīga?
Nākamais. Ar ko tad šis likumprojekts ir apspriests? Paskatieties anotāciju, tur skaidri un gaiši rakstīts, ka šo likumprojektu ir saskaņojušas Iekšlietu ministrija, respektīvi, Valsts policija, un Ekonomikas ministrija. Kaut gan es uzdevu vienu citu jautājumu – kāpēc tad tie veikali, kas strādā, būvmateriālu veikali... kāpēc tur vēl līdz šim ir preču ierobežojums? Uz to jau trīs mēnešus neviens īsti atbildēt nevar. Min tikai to, ka tad, kad beigsies ārkārtas situācija, tad arī viss beigsies un cilvēki beidzot varēs braukt uz laukiem un kaut ko darīt.
Kur ir tā būtība? Būtība ir tā, ka mēs dodam iespēju jebkuram policistam – ne tikai valsts policistam, bet arī pašvaldības policistam – pieņemt lēmumu par kādas tirdzniecības vietas aizvēršanu. Pie tam likumprojekta anotācijā rakstīts, ka budžetu tas nekādā veidā neskars un tamlīdzīgi. Nu, tās ir galīgas glupības, atvainojiet! Es pat neredzu, par ko ir steidzamība. Mēs nobalsojām, būs steidzams likumprojekts, ir jau tagad steidzams, pieņemsiet pirmajā lasījumā, bet par ko jūs balsojat, kolēģi? Par ko ir lietas būtība? Vai mēs palīdzam vai nepalīdzam? Kā tad Ekonomikas ministrija palīdz tirgotājiem? Ar šīm milzīgajām soda naudām? Kad cilvēkiem ir vajadzīgas kādas preces, viņi mētājas no viena veikala uz otru, meklē, kur to visu var iegādāties vai... nevar iegādāties.
Es noteikti aicinu noraidīt šo likumprojektu, tas nav atbalstāms nekādā veidā. Tas nav ne pārdomāts, ne saskaņots, ne paredzēta procedūra. Ir vai nav pārkāpums – to konstatē Valsts vai pašvaldības policija. Pat ne Veselības inspekcija, kurai tādā gadījumā būtu jābūt klāt, lai viņi var izvērtēt situāciju – situāciju par pārkāpumiem, kurus var novērst uzreiz uz vietas, ja tādi ir. Un jebkurš komersants tam arī piekritīs. Bet ne jau tādā veidā, kolēģi, ka mēs pieņemam likumu, uzliekam milzīgas soda naudas un tad brīnāmies, kāpēc ekonomika neattīstās.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds Ekonomikas ministrijas parlamentārajam sekretāram Jurģim Miezainim. Lūdzu!
J. Miezainis (Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs).
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie deputāti! Jā, šis likumprojekts varbūt nav tas patīkamākais, bet, atbildot uz Ādamsona kunga jautājumiem, ar ko tas ir saskaņots un kāds ir bijis pieņemšanas process, jāatceras, ka kovida normas tiek veidotas īpašā procedūrā atbilstoši Krīzes vadības padomei, operatīvajai vadības grupai.
Es varu nolasīt tikai vienu – par sabiedrības un organizāciju iesaisti. Sastāvs. Operatīvā vadības grupa (18. janvārī), kurā tika prezentēta Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras izstrādātā drošas tirdzniecības koncepcija, kura arī paredzēja šādu normu par soda... teiksim, šāda līdzekļa piemērošanu. Tātad – Valsts kancelejas direktors, Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs, Ārlietu ministrijas valsts sekretārs, Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs, Finanšu ministrijas pārstāvji, Iekšlietu ministrijas valsts sekretārs, Izglītības un zinātnes ministrijas valsts sekretārs, Kultūras ministrijas valsts sekretārs, Labklājības ministrijas valsts sekretārs, Tieslietu ministrijas valsts sekretārs, atvainojos, pārstāvis, Satiksmes ministrijas valsts sekretāre, Veselības ministrijas valsts sekretāre, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas valsts sekretāre, Zemkopības ministrijas valsts sekretārs, Latvijas Pašvaldību savienības pārstāvis, Slimību profilakses un kontroles centra pārstāvis, Valsts policijas pārstāvis, Valsts robežsardzes pārstāvis, Ugunsdzēsības un glābšanas dienesta pārstāvis, Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības priekšsēdētājs, Latvijas Darba devēju konfederācijas ģenerāldirektore, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras valdes priekšsēdētājs, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāvji.
Šis ir bijis viens no saskaņošanas raundiem. Turpmāk šis likumprojekts... teiksim, drošas tirdzniecības koncepcija kopumā tika skatīta Ministru kabineta sēdēs, kurās klāt bija gan Latvijas Darba devēju konfederācijas pārstāvji, gan Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāvji. Šī norma varbūt nav patīkama, tā ir preventīva, bet arī šodien komisijas sēdē policijas pārstāve minēja to, ka šī norma netiek piemērota pēc iegribām, šī norma ir piemērojama tikai klajas un nihilistiskas attieksmes rezultātā un tādā veidā, ka netiek apturēta visa saimnieciskā darbība, bet tiek apturēta tikai tā sadaļa, kas attiecas uz to brīdi, to vienu veikalu. Arī kontrole... Tiek kontrolēts, kas notiek iekšā veikalā, kādā veidā viņi ievēro drošas tirdzniecības prasības. Šāds pasākumu kopums ir nepieciešams, lai drošā veidā mūsu iedzīvotājiem nodrošinātu pakalpojumu pieejamību, tai skaitā tirdzniecību.
Vēlreiz es varu teikt, jā, es neesmu arī fans... vai kā citādāk vēlētos kādu sodīt par kaut ko, bet mums šobrīd ir pandēmijas apstākļi, un mums kopā kā sabiedrībai ir jārod risinājumi, kā droši var strādāt uzņēmēji. Tas ir tas, par ko mēs arī šeit, Saeimā, sēdēs dzirdam. Meklējam risinājumus, kā droši var darboties uzņēmēji. Droša darbība ir balstīta atbildībā un kontrolē, un, ja vajag, tad noteiktos piespiedu līdzekļos. Bet vēlreiz – šie nav tādi... kas tiek izmantoti pret kādu visatļautībā. Nē. Jebkurš, tai skaitā valsts varas pārstāvis, ir atbildīgs par saviem lēmumiem, un ļaunprātīgu lēmumu pieņemšana tomēr ir krimināli sodāma. Tā nevar būt, ka kāds tagad vienkārši ies un kādu slēgs ciet par kaut ko nebūtisku. Nē, tā nebūs.
Aicinu atbalstīt.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Lūdzu!
J. Stepaņenko (pie frakcijām nepiederoša deputāte).
Godātie kolēģi! Miezaiņa kungs, jums ir absolūta taisnība! Ļaunprātīgu lēmumu pieņemšana ir krimināli sodāma, un tas būtu jāiegaumē gan jums, gan arī visiem tiem cilvēkiem, izņemot varbūt sociālos partnerus, kurus jūs uzskaitījāt šeit, Saeimas sēdē. Jums būtu jāatbild arī par šiem mistiskajiem 25 kvadrātmetriem, kas tika ielobēti tirdzniecības noteikumos. Jūs noteikti zināt, kas tos ir ielobējis, un jūs noteikti saprotat, kas no tā kādam varbūt ir ticis. Miezaiņa kungs, man tiešām ir ļoti žēl, ka jums ir varbūt, nu, jāmēģina šī putra izstrēbt, bet jūs galīgi nederat šajā amatā diemžēl, jūs nederat šajā amatā, jo jūs nesaprotat, ko jūs esat nodarījuši tautsaimniecībai un cilvēkiem kopumā.
Jūs nosaucāt janvāra mēnesi. Tātad janvārī jūs esat sprieduši par drošas tirdzniecības koncepciju. Tad, kad tika nolikti uz ceļiem visi tirgotāji, kad visi kaut kā vēl cerēja, ka varbūt tās šausmas, kurās jūs esat visus mazos tirgotājus ielikuši, beigsies. Viņi būtu bijuši gatavi piekrist jebkam, kaut vai desmitajai tiesai jums, Miezaiņa kungam, un es nezinu, vēl kam, lai tikai jūs ļautu viņiem strādāt. Un tagad jūs manipulējat ar to, ka, lūk, visas iesaistītās personas ir priecīgi piekritušas tam, ka viņus, tirgotājus, sodīs par katru mazāko pārkāpumu. Tā ir bezkaunība! Protams, cilvēks, kurš ir nolikts uz ceļiem, varētu piekrist ļoti daudz kam. Jūs varējāt vēl dažādus noteikumus izdomāt tirgotājiem, kas vēl tikai viņiem nebūtu jādara, – kādās krāsās viņiem skatlogi būtu jākrāso, kam jāklanās un tā tālāk. Jūs to droši varat šobrīd darīt, jo mēs, redzot jūsu absolūti bezjēdzīgās un dumjās Ministru kabineta sēdes... mēs redzam, ka jūs tur darāt ļoti daudz slikta mūsu cilvēkiem. Mēs redzam, ka tā pievienotā vērtība no jūsu darbošanās ir viena vienīga kaitniecība.
Jūs nemēģināt glābt ekonomiku, jūs to vienkārši gremdējat ar katru lēmumu aizvien dziļāk, tālāk, un tas, ko jūs šobrīd esat atnesuši uz Saeimu, –nesiet to atpakaļ! Tas ir vienkārši kliedzošs kauns. Jums vajadzēja šodien nākt ar grozījumiem, ka jūs atverat visu vaļā, nosakot noteikumus, cik cilvēkiem jābūt, ja jums tie noteikumi tik šausmīgi vajadzīgi. Bet mēs zinām, ka tāpat būs revakcinēšanās katru otro mēnesi un... kas vēl nebūs tālāk. Jūs jau, protams, esat iedzinuši sabiedrību un visus cilvēkus... jūs esat vienkārši iedzinuši postā, un tagad viņi ir atkarīgi no jūsu lēmumiem.
Mēs rosināsim atteikties no šiem trim pantiem. Mēs rosināsim atteikties no šī bezkaunīgā Ministru kabineta, no šīs uzurpēšanās, kura tūlīt ilgs jau vairāk nekā gadu. Tas nav normāli. Ministru kabinetam ir jādara savi darbi, un Saeimai ir jādara savi darbi. Mēs nedrīkstam būt pakļauti izpildvarai. Mēs nedrīkstam!
Mēs redzam, ka šajā likumā, kurš darbosies pēc ārkārtas situācijas atcelšanas, būs vēl lielāki pigori. Mēs redzam, ka Ministru kabinetam būs tiesības noteikt visdažādākos ierobežojumus, noslēpjot tos Ministru kabineta noteikumos. Un tad cilvēkiem draudēs sods par katru ierobežojumu pārkāpšanu, ko Ministru kabinets būs izdomājis savās sēdēs, kurās jūs balss pārveidotājus klausāties un priecājaties... Viņiem būs par to sods, ja viņi nebūs paspējuši izlasīt, ko jūs tur būsiet pielēmuši.
Mēs rosinām arī no tā atteikties. Beidziet mocīt cilvēkus! Beidziet mocīt visus tirgotājus! Beidziet mocīt bērnus! Beidziet mocīt cilvēkus, kuri grib strādāt un pelnīt naudu, un maksāt jums nodokļus. Es tikai nezinu, par ko, jo jūs to neesat pelnījuši, jūs neesat pelnījuši nevienu eiro savas naudas.
Janvāra priekšlikumus jūs tagad esat atnesuši uz Saeimu. Un tagad ir droši vien... Jūs esat piekrituši tā, ka, – ja jūs piekrītat, ka jūs vērs ciet, tad mēs jūs atvērsim vaļā varbūt kaut kad pēc Lieldienām vai 6., 7. aprīlī. Tā jūs esat piekrituši, ja? Tā jūs esat vienojušies? Tas ir vienkārši... Es pat nevaru izteikt vārdos, cik ļoti jūs esat nomocījuši visus cilvēkus. Jūs nezināt, jums jau neviens vairs neraksta, jums neviens nezvana, nestāsta, kā cilvēki šobrīd dzīvo, mēs to visu zinām.
Es aicinu šo likumprojektu neatbalstīt, balsot "pret" un iesniegt attiecīgus grozījumus, mīļie kolēģi, opozīcija, ja jūs vēl tur pie dzīvības esat.
Paldies.
Es aicinu neatbalstīt.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam. Lūdzu!
S. Dolgopolovs (SASKAŅA).
Paldies. Miezaiņa kungs ir savā repertuārā, godīgi sakot. Varēja nolasīt jau visu valdības grāmatiņu – ar visiem amatiem, kas tur ir iekļauti. Man šķiet, ka šeit tomēr ir runa nevis par to, kas pieņems šos lēmumus, bet par lēmumu kvalitāti, par lēmumu pārdomātību, par to, cik tie ir tuvi reālajai dzīvei vai cik tie ir atrauti no reālās dzīves.
Šodien ir jautājums par sodīšanu. Sodīt par kaut ko – tā nav liela māksla. Sodīšanas laiks... to vajadzēja paredzēt bišķi ātrāk – tad, kad tas viss bija tikai sācies. Tagad jau bišķi par vēlu. Tas ir punkts viens.
Punkts divi. Kas ir tie sodītāji šinī gadījumā? Jūs plānojat piešķirt šīs tiesības Valsts policijai un pašvaldību policijai, kuras noteiks, vai tirgotājs pārkāpj vai nepārkāpj noteikumus. Man liekas, ka jūs droši vien pēdējo gadu neesat bijis veikalā, jo, ja jūs ieiesiet... pat lielveikalā... jūs varat paskatīties... jūs varat regulēt groziņu skaitu, ratiņu skaitu pie durvīm, bet kas notiek tālāk, kad cilvēki ieiet veikalā? Viņi taču neizklīst pa visu teritoriju, viņi koncentrējas tur, kur ir izvietotas tās preces, pēc kurām viņi ir atnākuši uz veikalu. Varbūt tur nebūs tie divi metri... Varbūt tad vajadzēs slēgt šo veikalu un sodīt tirgotāju, ka, lūk, viņš nav padzenājis vecos cilvēkus, jaunos cilvēkus, visus tos, kas nāk iepirkties?
Ierobežojumi tirdzniecībā pa preču grupām... par veikalu telpām un viss pārējais – tas nav tas, par ko runā pat infektologi. Viņi runā par citām lietām. Viņi runā par drošības līdzekļiem, par drošības distancēm... un tā tālāk, un tā joprojām. Tas ir tas, kas tiešām var mazināt infekcijas izplatību, nevis tas, ko piedāvā ierēdņi, it īpaši tādi neprofesionāļi kā jūs.
Es aicinu neatbalstīt šo likumprojektu.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Viktoram Valainim. Lūdzu!
V. Valainis (ZZS).
Ļoti cienītā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Šodien... šobrīd, klausoties Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra uzrunu, man tādā spilgtā... nāca uzreiz prātā šīs līdzības ar šodien no rīta notikušo Pieprasījumu komisijas sēdi, kur bija iespēja klausīties cita veida... šādu taisnošanos par... un es to sauktu par kolektīvo bezatbildību, kas šobrīd arvien vairāk sāk pārņemt valdības darbu... un man negribētos, ka tas arī tiktu pārņemts Saeimas darbā. Un šī bezatbildība... kādā veidā tā izpaužas? Caur to, ka atbildīgo par jautājumiem... šobrīd mums viņi ir pazuduši. Mēs uzdevām ļoti vienkāršu jautājumu – par to, kādā veidā nonāca līdz tam sarakstam – to amatpersonu sarakstam, kurām prioritāri ir jāsaņem vakcīnas. Un kādu atbildi mēs saņēmām? Kolektīvs lēmums. Komanda. Eiropas Komisijas rekomendācijas un visvisādi šādi paziņojumi, lēmumu pieņemšanas struktūras... Šobrīd ir kaut kāda koalīcija... šī grupa ir lēmumu pieņēmēja.
Un arī šobrīd Miezaiņa kungs... visu cieņu, bet jūs arī... Tā vietā, lai uzņemtos kaut kāda veida atbildību par atnestajiem likumprojektiem, pieņemtajiem lēmumiem... tā vietā, lai valdības vadītājs, lai jebkurš ministrs uzņemtos atbildību par dokumentu, kuru viņš ir politiski atnesis uz Saeimu un piedāvā deputātiem balsot, sākas dažādas atrunas un tiek nosaukti visvisādi saraksti... Finanšu ministrijas pārstāvis... Ak Dievs! Vēl tur vesela virkne... tur piedalījušās personas arī ir... Kur tad paliek tā atbildība? Kurš tad ir tas, kas uzņemas atbildību? Un izveidojās situācija, kā bija ar vakcīnu iepirkumu – beigu beigās atbildīgs nav neviens. Neviens nav atbildīgs... pie tik traģiski kļūdaini pieņemta lēmuma. Ministri atlaida – manā ieskatā, tā nav atbildības uzņemšanās. Tā ir tāda ākstīšanās un ņirgāšanās par atbildības jēdzienu. Tā nav atbildības uzņemšanās! Tāpat arī šobrīd, saņemot šo likumprojektu... te ir vesela virkne dažādu institūciju, bet pareizāk būtu, ja būtu kāds ļoti konkrēti politiski... ministrs, kas nāk un uzņemas... un stāsta par to, kādi būs sabiedrības ieguvumi, atbalstot šo konkrēto likumprojektu.
Ja mēs runājam par konkrēto likumprojektu, mēs, Zaļo un Zemnieku savienības frakcija, uz otro lasījumu arī iesniegsim priekšlikumus par trešās daļas izslēgšanu. Manuprāt, tā uzņemšanās... 50. panta trešās daļas izslēgšana... kas šeit tiek piedāvāta... Manuprāt, arī veikalniekiem, ja viņiem ir ļauts strādāt un ja viņi strādā... mums vajadzētu veidot kaut kādu savstarpēju uzticēšanos, savstarpēju vienošanos ar nozari – nozarei ļaut strādāt pie konkrētiem nosacījumiem un nedzīt viņus iekšā tajā stresā, kas ir, ka tad, ja tu veikalā apkalpo... ja tev ir ne pārāk liels veikals, kurā var ieiet viens vai divi cilvēki, un
ja tu apkalpo vienu cilvēku... lai tev nav jāalgo vēl kāds cilvēks, kas tam visam seko līdzi. Kolēģi, cilvēkiem ir diezgan grūti to visu organizēt un visu laiku no uzņēmēja skatpunkta par šīm lietām pastāvīgi satraukties, kur nu vēl, ja dabū sodu. Automātiski tad ir, nu, tāda nepatika pret visu kopējo kā tādu.
Manuprāt, ir jāstrādā ar preventīvām metodēm, un tas ir pats labākais veids – vienoties, nevis ar soda metodēm... Mēs šādu priekšlikumu iesniegsim, bet šobrīd... kopumā Zaļo un Zemnieku savienības frakcija nolēmusi atturēties šajā balsojumā. Mēs aicinām neatbalstīt šāda likumprojekta pieņemšanu. Ja tas tiks darīts, tad mēs uz nākamo lasījumu iesniegsim savus priekšlikumus attiecībā uz to, kuras daļas noteikti nav atbalstāmas, kuru dēļ šobrīd likumprojekts arī kopumā, no mūsu skatpunkta, nebūtu atbalstāms.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Jānim Ādamsonam otro reizi. Lūdzu!
J. Ādamsons (SASKAŅA).
Labdien vēlreiz, kolēģi! Es tomēr aicinātu parlamentāro sekretāru un tāpat arī visus valdības locekļus, pirmkārt, beidzot izlasīt likumu par ārkārtas situācijām, lai nebūtu nekādu problēmu to traktējumā.
Otrkārt, parlamentārais sekretārs... Miezaiņa kungs, es nezinu un mani neinteresē, ar ko un kur jūs esat ticies, kādos kaktos, un par ko jūs esat runājuši. Es lasu anotāciju. Anotācijā sestā daļa – sabiedrības līdzdalība un komunikācijas aktivitātes. Visur tur jums ir rakstīts – projekts šo jomu neskar. Likumprojekts ir izstrādāts Ekonomikas ministrijā sadarbībā ar Valsts policiju, Iekšlietu ministriju un Tieslietu ministriju. Jūs varat stāstīt, ko jūs gribat, bet nevajag melot parlamentam par to, ko jūs neesat izdarījuši. Izlasiet paši savu anotāciju, un tad varbūt jums atkritīs jebkuri jautājumi.
Un par to, kas šeit ir diskutēts... Manuprāt, mēs esam dziļā krīzē, tāpēc ka mums ir tādi valsts vadītāji, kuri vispār nesaprot, par ko ir runa.
Es vēlreiz aicinu neatbalstīt to, kas nav atbalstāms.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Vārds deputātam Ivaram Zariņam. Lūdzu!
I. Zariņš (SASKAŅA).
Labvakar visiem! Par kolektīvo bezatbildību mums vēl būs šodien iespēja padebatēt, kad mēs skatīsim pieprasījumu par leģendāro vakcīnu iepirkumu, par to, kā netika iepirktas vakcīnas.
Ja mēs runājam par šo konkrēto gadījumu, tad tik tiešām arī mani ļoti interesētu... un es vēlētos, lai piesakās atbildīgā komisija, kurā šis likumprojekts tika debatēts, lai piesakās tie cilvēki, kuri ir gatavi atbalstīt šo likumprojektu, un man pastāsta, kā viņi redz, kā šis likums reāli darbosies, kā praktiski tiks īstenotas tās tiesību normas, kā tās vispār var īstenot, – tās, par kurām ir runa... tās, kuras jūs piedāvājat pašlaik apstiprināt. Proti, man rodas tāda sajūta, ka mēs runājam par dažādām lietām, ka cilvēki vispār nav lasījuši, nav iedziļinājušies tajā, ko viņi apstiprinās.
Es saprotu, ka mums tagad Saeimā tā ir vispārpieņemta kārtība, – mēs visu apstiprinām uz aklo, vienkārši ātrvilciena režīmā: tikko nomet likumprojektu uz galda, uzreiz tas ir jāapstiprina, jo Saeima nav tā vieta, kur kaut kas būtu jālemj, ja tas ir izlemts kādā citā vietā. Ja tomēr tas tā nav, tad es aicinu pieteikties deputātus no atbildīgās komisijas un paskaidrot konkrēti.
Tātad, ja mēs runājam par 49. pantu... Tas konkrēti skan: ja tirdzniecības vietā nav izstrādāta vai ieviesta saimniecisko pakalpojumu sniegšanas iekšējās kontroles sistēma... sistēma epidemioloģiskās drošības pasākumu īstenošanai un tas var radīt tūlītēju un būtisku kaitējumu sabiedrības veselības interesēm, Valsts policija vai pašvaldības policija likuma noteiktajā kārtībā var pieņemt rakstveida lēmumu par tirdzniecības vietas slēgšanu apmeklētāju pieņemšanai līdz septiņām dienām.
Nākamais punkts pasaka, ka šī panta pirmajā daļā minētais lēmums stājas spēkā tā paziņošanas brīdī un ir izpildāms nekavējoties. Šeit, manuprāt, ir vairākas lietas, kuras liek uzdot jautājumus.
Pirmkārt, man ir jautājums, kā šis Valsts policijas vai pašvaldības policists būs spējīgs noteikt epidemioloģiskās drošības pasākumu īstenošanas atbilstību un to, cik būtisks un tūlītējs kaitējums rodas sabiedrības veselības interesēm? Tas ir punkts viens.
Otrs. Kādā veidā tas tiks piefiksēts, lai tas būtu pietiekošs pierādījums gadījumā, ja lēmums par tirdzniecības vietas slēgšanu tiek pieņemts, lai pēc tam tiesvedībā valsts nebūtu zaudētāja? Kā jau es to minēju, kad šis likumprojekts tika nodots izskatīšanai, šeit nepietiks vienkārši ar fotogrāfiju – ar viena cilvēka, teiksim, nepareizi uzvilktu masku vai nepaņemtu groziņu. Ar to nepietiks. Tad kādā veidā šis pārkāpums tiks pierādīts? Visticamāk, šādu lēmumu, kuru jūs tagad vēlaties uzlikt... lēmumu apstādināt kāda uzņēmuma darbību (konkrētajā gadījumā – veikala) uz vairākām dienām... Skaidrs, ka šāds lēmums tiks pārsūdzēts, jo tas radīs nopietnus zaudējumus. Manuprāt, tas, ko jūs līdz galam varbūt pat īsti neesat sapratuši, – ko nozīmēs šāda lēmuma sekas. Man ir jautājums: ja būs tiesvedība, kādā veidā tas tiks paredzēts... kā varēs pierādīt to, ka šāds pārkāpums ir noticis? Ja mēs visu šo ķēdīti neesam izgājuši...
Un... jā, vēl viena lieta, – kādā veidā šis likums... Tas, kas mani visvairāk mulsina, tiešām mulsina visā šinī pasākumā, – ka šis lēmums būs izpildāms nekavējoties. Kā tas notiks praktiski? Jūs tagad uzliekat tādu likuma normu, jūs to paredzat... Kādā veidā tas lēmums nekavējoties varēs tikt izpildīts? Ja veikalā, kas... Šī atbildīgā persona, kura iesniegs šo lēmumu... Tas jau nebūs uzņēmuma vadītājs, tas nebūs uzņēmuma īpašnieks. Šāds lēmums – pārtraukt uzņēmuma darbību – ir, kā minimums, valdes, ja ne īpašnieka līmenī jāpieņem. Kā jūs varēsiet to izdarīt nekavējoties, ja šie īpašnieki tur, veikalā, nebūs uz vietas? Kā likums tad tiks īstenots?
Tā ka – šīs trīs lietas. Pirmkārt, kādā veidā varēs kompetenti noteikt šo pārkāpumu un fiksēt to ar pietiekošiem pierādījumiem, lai pēc tam tiesā varētu aizstāvēt...? Otrkārt, kādā veidā varēs īstenot šo lēmumu? Un, treškārt, kā pēc tam tiesā to varēs aizstāvēt?
Es uzskatu... Ja tie cilvēki, kuri pieņēma to, būtu ar jebkādu, kaut mazāko, sapratni par to, ko viņi dara, tad... Jums vajadzētu tagad pieteikties un paskaidrot to. Ja ne, tad principā tas, kas pašlaik notiek... Ja neviens nepiesakās, tad tas ir vienkārši apliecinājums, ka mēs atkal lemjam kā... ka Saeima tiek izmantota vienkārši kā akla balsošanas mašīna, lai lemtu uz dullo... da jebko, ko noliek tai priekšā.
Aicinu atspēkot šos manus apgalvojumus vai arī apstiprināt ar savu klusēšanu.
Paldies.
Sēdes vadītāja. Debates slēdzu.
Lūdzu! Komisijas vārdā – Tēraudas kundze.
V. A. Tērauda. Komisija atbalstīja likumprojektu pirmajā lasījumā. Aicinu Saeimu to atbalstīt.
Sēdes vadītāja. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu "Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā"! Lūdzu, balsosim! Par – 57, pret – 24, atturas – 9. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts.
Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
V. A. Tērauda. Par termiņu priekšlikumiem. Termiņš priekšlikumiem – pusstunda, tas ir, pulksten 18.10.
Sēdes vadītāja. Tātad termiņš priekšlikumiem ir šā gada 24. marta pulksten 18.10. Paldies.
Izskatīšanu Saeimas sēdē, lūdzu, nosakiet, Tēraudas kundze.
V. A. Tērauda. Izskatīšana Saeimas sēdē – rīt, tas ir, šī gada 25 martā.
Sēdes vadītāja. Izskatīšana Saeimas sēdē – šā gada 25. martā. Paldies.
Tālāk darba kārtībā – lēmuma projekta izskatīšana.
Lēmuma projekts "Par Ministru kabineta 2021. gada 18. marta rīkojumu Nr. 169, ar kuru grozīts 2020. gada 6. novembra rīkojums Nr. 655 "Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu"".
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā – deputāts Juris Rancāns. Lūdzu!
J. Rancāns (JK).
Labvakar, kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šodienas sēdē, tātad 2021. gada 24. marta sēdē, izskatīja konkrētos Ministru kabineta veiktos grozījumus izsludinātajā rīkojumā "Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu".
Šoreiz grozījumi ir ļoti īsi un lakoniski – pagarina reliģisko vietu darba laikus Lieldienās. Es nosaukšu mazliet konkrētāk, tas nav ļoti gari. Tātad iepriekš jau tika noteikts, ka reliģiskās darbības vietām... 20., 21., 22. un 23. martā tika noteikts darbu sākt ne ātrāk kā pulksten 5.30 no rīta. Savukārt, domājot par nākotni, – 27. un 28. martā reliģiskās darbības vietas savu darbu beidz ne vēlāk kā pulksten 24.00 jeb 0.00. Naktī no šā gada 3. aprīļa uz 4. aprīli reliģiskās darbības vietas darbu beidz ne vēlāk kā pulksten 1.00 naktī.
Atgādināšu, ka visi noteiktie ierobežojumi, epidemioloģiskās drošības prasības, distancēšanās prasības, masku lietošanas prasība, kā arī prasība, ka šo reliģiskās darbības vietu piepildījums ir līdz 20 procentiem, – tas viss joprojām ir spēkā. Šie grozījumi regulē tikai darba laikus.
Uzklausījām komisijā attiecīgos speciālistus, valdības pārstāvjus, un komisija atzina šos grozījumus par samērīgiem, nepieciešamiem un konkrētajā situācijā atbalstāmiem.
Komisijas vārdā aicināšu atbalstīt komisijas sagatavoto lēmuma projektu.
Paldies, kolēģi.
Sēdes vadītāja. Deputāti debatēt nav pieteikušies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu "Par Ministru kabineta 2021. gada 18. marta rīkojumu Nr. 169, ar kuru grozīts 2020. gada 6. novembra rīkojums Nr. 655 "Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu""! Lūdzu, balsosim! Par – 80, pret – 2, atturas – 1. Lēmuma projekts pieņemts.
Godātie kolēģi, esam izskatījuši šā gada 24. marta attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtību.
Vēlos jums paziņot, ka Saeimas Prezidija izsludināto šā gada 18. marta sēdes darba kārtību izskatīsim rīt, tātad 25. martā.
Šobrīd darba kārtība ir izskatīta.
Deputātu klātbūtnes reģistrācija arī ir noslēgusies.
Līdz ar to šodienas sēdi slēdzu.
Rakstveidā sniegtās atbildes uz deputātu jautājumiem