![](/img/logo.png)
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas lēmumi: Šajā laidienā 2 Pēdējās nedēļas laikā 0 Visi
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes lēmums Nr. 1/3
Rīgā 2023. gada 2. martā (prot. Nr. 9, 5. p.)
Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas 2013. gada 26. jūnija lēmumā Nr. 1/4 "Tīkla kodekss elektroenerģijas nozarē"
Izdoti saskaņā ar Elektroenerģijas tirgus likuma 4. panta otro
daļu,
13. panta pirmo un piekto daļu, 13.1 panta trešo daļu,
25. panta ceturto daļu, 36. panta ceturto daļu, 37. panta pirmo
un ceturto daļu un Enerģētikas likuma 85. panta pirmo daļu
1. Izdarīt Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas 2013.gada 26.jūnija lēmumā Nr.1/4 "Tīkla kodekss elektroenerģijas nozarē" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 126.nr.; 2017, 254.nr.; 2018, 31.nr., 219.nr.; 2019, 110.nr., 248.nr; 2020, 184.nr.; 2021, 235.nr) šādus grozījumus:
1.1. aizstāt lēmuma tekstā vārdus "nebalansa aprēķina periods" attiecīgā locījumā ar vārdiem "nebalansa norēķinu periods" attiecīgā locījumā;
1.2. papildināt lēmumu ar 2.5.1apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.5.1 attiecīgais sistēmas operators – sistēmas operators, kura sistēmai ir pieslēgts vai tiks pieslēgts elektroenerģijas ražošanas modulis, pieprasījumietaise, sadales sistēma vai augstsprieguma līdzstrāvas sistēma;";
1.3. papildināt 2.28.apakšpunktu aiz vārdiem "par balansēšanas" ar vārdiem "vai regulēšanas";
1.4. izteikt 3.2.apakšpunktu šādā redakcijā:
"3.2. nodrošināt informācijas sistēmu risinājumu komunikācijai starp sistēmas operatora dispečervadības sistēmu un sistēmas dalībnieka apakšstacijas vai elektrostacijas komunikācijas iekārtu, ja sistēmas operators un sistēmas dalībnieks nav vienojušies citādi;";
1.5. izteikt 4.6., 4.7. un 4.8.apakšpunktu šādā redakcijā:
"4.6. nodrošināt nepieciešamo komunikācijas, televadības, telemērīšanas un uzraudzības iekārtas uzstādīšanu un darbību, kā arī segt uzstādīšanas izmaksas;
4.7. izpildīt sistēmas operatora prasības komunikācijas, tehnisko mērīšanas un kontroles iekārtu uzstādīšanai, lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas stabilu darbības režīmu;
4.8. pēc sistēmas operatora rakstiska pieprasījuma modernizēt, modificēt vai nomainīt jebkuru elektrostacijā vai apakšstacijā jau ierīkotu komunikācijas vai telemērīšanas iekārtu;";
1.6. izteikt 4.10. un 4.11.apakšpunktu šādā redakcijā:
"4.10. nodrošināt komunikācijas, telemērīšanas, telesignalizācijas un televadības iekārtu elektroapgādi, lai tās turpinātu darboties vismaz trīs stundas pēc elektroenerģijas piegādes pārtraukšanas sistēmas dalībnieka elektroiekārtu pieslēguma vietā;
4.11. nodrošināt nepieciešamās komunikāciju līnijas un to rezervēšanu nepieciešamajā apjomā komunikācijai ar elektroenerģijas sistēmas dalībnieka komunikācijas, telemērīšanas, televadības un komunikācijas iekārtām;";
1.7. svītrot 18.punktu;
1.8. aizstāt 23.punktā vārdus "elektroietaises pieslēgtas sistēmas operatora elektroenerģijas sistēmai" ar vārdiem "īpašumā vai valdījumā atrodas pārbaudāmās elektroiekārtas";
1.9. svītrot 35.10.apakšpunktu;
1.10. aizstāt 46.1.apakšpunktā vārdus "pēc sistēmas operatora pieprasījuma" ar vārdiem "ja to pieprasa pārvades sistēmas operators vai sadales sistēmas operators pēc pārvades operatora pieprasījuma";
1.11. papildināt lēmumu ar 46.3.apakšpunktu šādā redakcijā:
"46.3. aktivizēt frekvences jutīguma (FSM) režīmu vai frekvences atjaunošanas kontroli darbā esošam C un D tipa elektroenerģijas ražošanas modulim tādā apjomā, kāds ir tehniski iespējams un neapdraud citu mezglu un iekārtu drošu darbību, ja to pieprasa pārvades sistēmas operators vai sadales sistēmas operators pēc pārvades operatora pieprasījuma ārkārtas situācijā elektroenerģijas sistēmā vai elektroenerģijas sistēmas stabilas darbības apdraudējuma gadījumā.";
1.12. izteikt 50.1.apakšpunktu šādā redakcijā:
"50.1. elektroenerģijas sistēmas elektroenerģijas patēriņu pa nebalansa norēķinu periodiem katras nedēļas trešdienai un svētdienai;";
1.13. izteikt 52.punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"52. Pārvades sistēmas operators sagatavo nākamās diennakts elektroenerģijas sistēmas darbības režīma plānu pa nebalansa norēķinu periodiem līdz termiņam, kas noteikts sistēmas lietošanas līgumā ar elektroenerģijas tirgus dalībnieku, un tajā iekļauj informāciju par:";
1.14. izteikt 66.punktu šādā redakcijā:
"66. Starpvalstu savienojumu jaudu aprēķināšanu, sastrēgumu vadību un pārslodzes novēršanu pārvades sistēmas operators nodrošina saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti līgumos, kurus, ievērojot Eiropas Savienības tiesību aktos noteiktos principus, noslēguši iesaistīto valstu pārvades sistēmas operatori un kuri publicēti pārvades sistēmas operatora tīmekļvietnē.";
1.15. svītrot 67.punktu;
1.16. izteikt 90.21punktu šādā redakcijā:
"90.21 Sadales sistēmas operatori elektroniski iesniedz pārvades sistēmas operatoram summāros elektroenerģijas lietotāju un ražotāju katra nebalansa norēķina perioda datus sadalījumā pa tirgotājiem šādā kārtībā:
90.211. līdz katras nedēļas trešdienai – iepriekšējās nedēļas elektroenerģijas operatīvos komercuzskaites datus, kas ļauj iegūt informāciju par iepriekšējo nedēļu;
90.212. līdz katra mēneša astotajam datumam – iepriekšējā mēneša elektroenerģijas komercuzskaites datus.";
1.17. izteikt 4.13.apakšnodaļu šādā redakcijā
"4.13. Līgumsaistību izpildes nodrošinājums
90.26 Pārvades sistēmas operators, lai nodrošinātu maksājumus par balansēšanas pakalpojumu, ir tiesīgs pieprasīt balansēšanas pakalpojuma saņēmējam nodrošināt savas līgumsaistības, ja balansēšanas pakalpojuma saņēmējam nav noteikts kredītreitings, kas atbilst šā kodeksa 90.27punktā noteiktajiem kritērijiem.
90.27 Balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītreitings uzskatāms par atbilstošu, ja tas atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:
90.271. "Standard & Poor’s" ilgtermiņa reitings BBB- vai augstāks;
90.272. "Fitch Ratings" ilgtermiņa reitings BBB- vai augstāks;
90.273. "Moody’s" ilgtermiņa reitings Baa3 vai augstāks.
90.28 Balansēšanas pakalpojuma saņēmējam, kuram noteikts kredītreitings, ir pienākums nekavējoties informēt pārvades sistēmas operatoru par jebkurām izmaiņām balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītreitingā, un pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt balansēšanas pakalpojuma saņēmējam iesniegt aktualizētu informāciju par balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītreitingu.
90.29 Pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt balansēšanas pakalpojuma saņēmējam, kuram noteikts kredītreitings, iesniegt saistību izpildes nodrošinājumu no līguma izrietošo maksājuma prasību segšanai, ja:
90.291. balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītreitings vairs neatbilst šā kodeksa 90.27punktā noteiktajiem kritērijiem;
90.292. pārvades sistēmas operators konstatē paaugstinātu risku, balansēšanas pakalpojuma saņēmēja debitora saistībām pārsniedzot minimālo saistību izpildes nodrošinājuma apjomu;
90.293. pārvades sistēmas operators konstatē, ka balansēšanas pakalpojuma saņēmējs pilnībā vai daļēji nespēj segt savas debitora saistības, tajā skaitā mainītu un paaugstinātu risku balansēšanas pakalpojuma saņēmēja maksātspējas dēļ;
90.294. balansēšanas pakalpojuma saņēmējam ir uzsākts maksātnespējas vai likvidācijas process;
90.295. balansēšanas pakalpojuma saņēmējs pārkāpj balansēšanas līgumā vai balansēšanas pakalpojuma līgumā noteiktās prasības;
90.296. balansēšanas pakalpojuma saņēmējs divas reizes 12 mēnešu laikā ir kavējis balansēšanas līgumā vai balansēšanas pakalpojuma līgumā noteiktos maksājumus.
90.30 Ja balansēšanas pakalpojuma saņēmējs nepiekrīt pārvades sistēmas operatora konstatējumam saskaņā ar šā kodeksa 90.29punktu vai par balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītreitinga neatbilstību, balansēšanas pakalpojuma saņēmējs piecu darba dienu laikā var iesniegt atbilstošus pierādījumus, lai pārvades sistēmas operators objektīvi novērtētu balansēšanas pakalpojuma saņēmēja kredītspēju.
90.31 Balansēšanas pakalpojuma saņēmējs nodrošina līgumsaistību izpildi, izmantojot vienu vai abus šādus saistību izpildes nodrošinājuma veidus – drošības depozīts vai finanšu pakalpojumu sniedzēja garantija.
90.32 Balansēšanas pakalpojuma saņēmējs saistību izpildes nodrošinājumu iesniedz pārvades sistēmas operatoram balansēšanas līgumā vai balansēšanas pakalpojuma līgumā noteiktajā kārtībā.
90.33 Ja pārvades sistēmas operators un balansēšanas pakalpojuma saņēmējs nevienojas citādi, pārvades sistēmas operators atzīst finanšu pakalpojumu sniedzēja garantiju par pienācīgu saistību izpildes nodrošinājumu, ja to balansēšanas pakalpojuma saņēmējam sniedzis Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstī reģistrēts finanšu pakalpojumu sniedzējs un tā atbilst šādiem nosacījumiem:
90.331. garantiju ir izdevis finanšu pakalpojumu sniedzējs, kuram vai kura grupai ilgtermiņa kredītreitings ir vismaz:
90.331.1. Baa1 saskaņā ar aģentūru "Moody’s" vai
90.331.2. BBB+ saskaņā ar aģentūru "Standard & Poor’s", vai
90.331.3. BBB+ saskaņā ar aģentūru "Fitch Ratings".
90.332. garantija ir pirmā pieprasījuma un neatsaucama.
90.34 Saistību izpildes nodrošinājuma apmēru pārvades sistēmas operators nosaka divkāršā apjomā no lielākajām balansēšanas pakalpojuma saņēmēja neto saistībām pret pārvades sistēmas operatoru mēneša ietvaros pēdējo sešu mēnešu laikā vai mazākā laika periodā, ja balansēšanas pakalpojums tiek sniegts mazāku laika periodu. Saistību izpildes nodrošinājuma apmērs nav mazāks par 31 000 EUR (trīsdesmit viens tūkstotis euro).
90.35 Saistību izpildes nodrošinājumam ir jābūt spēkā balansēšanas līguma vai balansēšanas pakalpojuma līguma darbības laikā, kā arī 45 dienas pēc tam, kad balansēšanas pakalpojuma saņēmējs ir izbeidzis saņemt balansēšanas pakalpojumu no pārvades sistēmas operatora.
90.36 Ja balansēšanas pakalpojuma saņēmēja saistības balansēšanas līguma vai balansēšanas pakalpojuma līguma ietvaros pārsniedz summu, par kādu tas pārvades sistēmas operatoram iesniedzis saistību izpildes nodrošinājumu, pārvades sistēmas operatoram ir tiesības pieprasīt balansēšanas pakalpojuma saņēmējam palielināt saistību izpildes nodrošinājuma apmēru un 10 darba dienu laikā iesniegt pārvades sistēmas operatoram jaunu saistību izpildes nodrošinājumu, kas atbilst šā kodeksa prasībām.
90.37 Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības izmantot saistību izpildes nodrošinājumu, lai segtu balansēšanas pakalpojuma saņēmēja saistības pret pārvades sistēmas operatoru, ja balansēšanas pakalpojuma saņēmējs neapmaksā rēķinu par sniegtajiem balansēšanas pakalpojumiem. Pēc saistību izpildes nodrošinājuma izmantošanas pārvades sistēmas operators pieprasa balansēšanas pakalpojuma saņēmējam atjaunot saistību izpildes nodrošinājumu 10 darba dienu laikā.
90.38 Ja balansēšanas pakalpojuma saņēmējs balansēšanas līgumā vai balansēšanas pakalpojuma līgumā noteiktajā kārtībā neiesniedz saistības izpildes nodrošinājumu pārvades sistēmas operatora noteiktajā apmērā vai neatjauno saistību nodrošinājumu 10 dienu laikā vai iesniegtais saistību izpildes nodrošinājums neatbilst šā kodeksa prasībām, pārvades sistēmas operatoram ir tiesības izbeigt balansēšanas līgumu vai balansēšanas pakalpojuma līgumu.
90.39 Izbeidzot balansēšanas līgumu vai balansēšanas pakalpojuma līgumu, pārvades sistēmas operators 10 darba dienu laikā pēc balansēšanas pakalpojuma saņēmēja visu saistību izpildes pret pārvades sistēmas operatoru atmaksā balansēšanas pakalpojuma saņēmējam saistību izpildes nodrošinājuma summu, kas nav izlietota balansēšanas pakalpojuma saņēmēja neizpildīto saistību dzēšanai, vai nodrošina dokumentus, kas garantijas sniedzēju atbrīvo no tā saistībām nodrošināt maksājumus par balansēšanas pakalpojumu.";
1.18. izteikt 2.pielikuma 1.punktu šādā redakcijā:
"1. Elektroenerģijas uzskaites mēraparātiem jāatbilst šādai precizitātes klasei:
Uzskaites grupa | Precizitātes klase ne zemāka par | ||
Skaitītājs | Mērmaiņi | ||
aktīvās enerģijas | reaktīvās enerģijas | ||
Starpvalstu savienojumos ar spriegumu 110 kV un augstāku* | 0,2s | 1,0 | 0,2s*** |
Elektroenerģijas ražotājiem ar pieslēgumu 110 kV un augstāka sprieduma elektrotīklam | 0,2s | 1,0 | 0,2s*** |
Sistēmas lietotājiem ar pieslēgumu 110 kV un augstāka sprieduma elektrotīklam | 0,5 vai C | 2,0 | 0,5s**** |
Sistēmas lietotājiem ar pieslēgumu vidējā sprieguma un zemsprieguma tīklam un kontroluzskaiti (uzskaite ar mērmaiņiem) | 0,5 vai C | 2,0 | 0,5 |
Sistēmas lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam ar tiešā slēguma skaitītājiem | 1,0 vai B | 2,0** |
* starpvalstu savienojumu uzskaišu precizitātes klase savstarpēji jāsaskaņo attiecīgajiem pārvades sistēmas operatoriem
** tikai trīsfāžu elektroenerģijas skaitītājiem
*** s klase attiecas tikai uz stāvmaiņiem vai kombinēto mērmaiņu strāvas tinumiem, spriegummaiņiem jāatbilst 0,2 klasei
**** s klase attiecas tikai uz stāvmaiņiem vai kombinēto mērmaiņu strāvas tinumiem, spriegummaiņiem jāatbilst 0,5 klasei";
1.19. izteikt 4.pielikuma 1.punktu šādā redakcijā:
"1. Pie elektroenerģijas sistēmas pieslēdzamai jaunai elektroiekārtai un modificētai elektroiekārtai veic vismaz šādas pārbaudes, ja attiecīgais sistēmas operators elektrostacijas ekspluatācijas paziņošanas kārtībā nav noteicis citādi:
1.1. elektroenerģijas ražošanas modulim veic:
1.1.1. elektroenerģijas kvalitātes mērījumus pieslēguma vietā (neattiecas uz A tipa elektroenerģijas parka moduli);
1.1.2. pārbaudi attālinātai atslēgšanai no elektroenerģijas sistēmas atbilstoši Regulas Nr.2016/631 13.panta 6.punkta prasībām (attiecas uz A tipa elektroenerģijas ražošanas moduli, kuram ir spēkā attālinātās atslēgšanas prasība);
1.1.3. aktīvās jaudas kontrolējamības testu:
1.1.3.1. B tipa elektroenerģijas ražošanas modulim atbilstoši šā kodeksa 7.pielikuma 11.3.apakšpunktam;
1.1.3.2. C un D tipa elektroenerģijas ražošanas modulim atbilstoši šā kodeksa 7.pielikuma 19.3. un 19.4.apakšpunktam;
1.2. pieprasījumietaisei, kuru plānots pieslēgt pārvades sistēmai, veic pieprasījumietaises darbošanās stacionārajā un dinamiskajā režīmā atbilstības simulāciju atbilstoši Regulas Nr.2016/1388 prasībām, ja to pieprasa pārvades sistēmas operators.";
1.20. izteikt 4.pielikuma 2.punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"2. Elektroenerģijas ražošanas modulim, kas uzskatāms par esošu elektroenerģijas ražošanas moduli Regulas Nr.2016/631 izpratnē, pēc attiecīgā sistēmas operatora pieprasījuma veic vienu vai vairākas šādas pārbaudes:";
1.21. izteikt 4.pielikuma 2.15.apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.15. elektroenerģijas ražošanas moduļa darbības pārbaudi elektroenerģijas sistēmas traucējumu gadījumos, tajā skaitā elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvās jaudas ierobežošanas pārbaudi, izvēloties iekārtu saudzējošus elektroenerģijas sistēmas traucējuma gadījumus;"
1.22. papildināt 5.pielikuma virsrakstu aiz vārda "Galalietotāju" ar vārdu "elektroiekārtu";
1.23. aizstāt 5.pielikumā vārdu "lietotājs" attiecīgā locījumā ar vārdiem "galalietotāja iekārta" attiecīgā locījumā;
1.24. papildināt 5.pielikuma 3.punktu aiz vārdiem "sprieguma un frekvences svārstības" ar vārdiem "(galalietotāja iekārtai ar spēju strādāt izolētas darbības režīmā)";
1.25. svītrot 6.pielikumu;
1.26. izteikt 7.pielikumu šādā redakcijā:
"7. pielikums
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas
2013. gada 26. jūnija lēmumam Nr. 1/4
Tīkla pieslēguma prasības elektroenerģijas ražošanas moduļiem
1. Tīkla pieslēguma prasības elektroenerģijas ražošanas moduļiem ir noteiktas, pamatojoties uz Regulas 2016/631 7.panta 1.punktu un piemērojamas, ievērojot Regulā 2016/631 noteiktās prasības.
2. Elektroenerģijas ražošanas moduli (turpmāk – modulis) uzskata par attiecīgā tipa moduli no šādas jaudas robežvērtības:
2.1. A tipa modulis – 0,0008 MW;
2.2. B tipa modulis – 0,5 MW;
2.3. C tipa modulis – 5 MW;
2.4. D tipa modulis – 15 MW.
3. A tipa modulis atbilst šādām prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti:
3.1. attiecībā uz frekvences diapazoniem modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un darboties šādos frekvences diapazonos un periodos:
3.1.1. 47,5–48,5 Hz ne mazāk par 30 minūtēm;
3.1.2. 48,5–49,0 Hz ne mazāk par 30 minūtēm;
3.1.3. 49,0–51,0 Hz neierobežoti;
3.1.4. 51,0–51,5 Hz ne mazāk par 30 minūtēm;
3.2. attiecībā uz frekvences izmaiņas ātruma izturētspēju modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un darboties pie frekvences izmaiņas ātruma no 0 līdz ± 2,5 Hz/s, ja tas atbilst moduļa ekspluatācijas nosacījumam.
4. A tipa modulis ierobežotas frekvences jutīguma režīmā – paaugstināta frekvence (LFSM–O) – spēj aktivizēt frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēju (1.attēls) ar šādiem iestatījumiem:
4.1. frekvences robežvērtība ir 50,2 Hz;
4.2. statisma iestatījums ir 5%, statismam jābūt regulējamam robežās no 2% līdz 12%;
4.3. frekvences paaugstināšanas gadījumā sākotnējai jaudas izmaiņas reakcijai jābūt šādai:
4.3.1. sinhronajam modulim – ≤ 2 sekundēm;
4.3.2. parka modulim bez inerces – ≤ 0,2 sekundēm;
4.3.3. parka modulim ar inerci – ≤ 2 sekundēm;
4.4. frekvences paaugstināšanas gadījumā spēj aktivizēt pilnu frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju diapazonā no maksimālās jaudas līdz minimālajam jaudas regulēšanas līmenim ar maksimālo ātrumu, kas nodrošina moduļa stabilu darbību, bet ne ilgāk kā:
4.4.1. sinhronais modulis – atbilstoši iekārtas tehniskajām spējām;
4.4.2. parka modulis bez inerces – 2 sekundēs;
4.4.3. parka modulis ar inerci – 30 sekundēs.
1. att. A tipa moduļu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja ierobežotas frekvences jutīguma režīmā – paaugstināta frekvence (LFSM–O),
kur:
Pref – atsauces aktīvā jauda, ar ko saistīta moduļa aktīvās izejas jaudas izmaiņa (MW);
ΔΡ – moduļa aktīvās izejas jaudas izmaiņa;
fn – tīkla nominālā frekvence (Hz);
Δf – tīkla frekvences izmaiņa;
S2 – statisma iestatījums (%).
5. Pārvades sistēmas operators, pamatojoties uz moduļa īpašnieka tehnisko pamatojumu, ja modulis konstruktīvo īpatnību dēļ šā pielikuma 4.3.2.–4.4.3.apakšpunktā noteiktos iestatījumus nevar nodrošināt, nosaka pilnas frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas un sākotnējās jaudas izmaiņas reakcijas aktivizēšanas laiku atbilstoši moduļa konstruktīvajām īpatnībām.
6. A tipa modulim pie ārgaisa temperatūras 15° C, atmosfēras spiediena 1,013 bāri un relatīvā gaisa mitruma 60% ir pieļaujams maksimālās aktīvās jaudas samazinājums pie frekvences krituma zem 49 Hz, ja samazināšanas koeficients frekvences kritumam par 1 Hz ir 2% no maksimālās jaudas pie frekvences 50 Hz (2.attēls). Moduļa īpašnieks iesniedz attiecīgajam sistēmas operatoram datus par aktīvās jaudas samazinājumu pie frekvences krituma zem 49 Hz vismaz temperatūru diapazonā no -10° C līdz +30° C.
2. att. A tipa moduļa pieļaujamais maksimālās jaudas spējas samazinājums pie krītošas frekvences,
kur:
Pmax – moduļa maksimālā jauda (MW);
f – tīkla frekvence (Hz).
7. A tipa modulim atļauts pieslēgties tīklam automātiski, ja:
7.1. tīkla frekvence ir sasniegusi vērtību diapazonā no 49,8 Hz līdz 50,05 Hz un šajā diapazonā ir vismaz 60 sekundes;
7.2. pēc neplānotas atslēgšanās no tīkla, ko izraisījuši traucējumi tīklā, modulis atjauno iepriekš uzdoto aktīvo jaudu ar ātrumu, kas nepārsniedz 20% Pmax/minūtē.
8. B tipa modulis atbilst prasībām, kas šā pielikuma 3.–7.punktā noteiktas A tipa modulim.
9. B tipa modulis attiecībā uz bojājumnoturības spēju simetrisku un asimetrisku bojājumu gadījumā spēj palikt pieslēgts tīklam un turpināt stabilu darbību pēc tam, kad elektrosistēmas darbību ir iztraucējuši noskaidroti bojājumi pārvades sistēmā, ievērojot 3. un 4.attēlā noteikto bojājumnoturības profilu pieslēgumpunktā pirmsbojājuma un pēcbojājuma apstākļos.
3. att. B tipa sinhrona moduļa bojājumnoturības profils,
kur:
U (p.u.) – sprieguma atsauces vērtība;
Uret – bojājuma laikā pieslēgumpunktā saglabātais spriegums;
Uclear – spriegums brīdī, kad bojājums ir novērsts;
Ureci – pēc bojājuma novēršanas laikā i veiktās sprieguma atjaunošanas zemākās robežas;
t – laiks (s);
tclear – brīdis, kad bojājums ir novērsts (s);
treci – laiks i, kad pēc bojājuma novēršanas sasniegtas sprieguma atjaunošanas zemākās robežas (s).
4. att. B tipa parka moduļa bojājumnoturības profils.
10. B tipa modulis pēc neplānotas atslēgšanās no tīkla, ko izraisījuši traucējumi tīklā, spēj atjaunot pieslēgumu tīklam pēc sistēmas atjaunošanās stabilā darba režīmā, kad spriegums ir 0,9–1,1 no sprieguma atsauces vērtības un frekvence – diapazonā 49,0–50,2 Hz.
11. B tipa modulis spēj nodrošināt šādas informācijas apmaiņu reāllaikā ar attiecīgo sistēmas operatoru, ja attiecīgais sistēmas operators tehniskajās prasībās nav noteicis citādi:
11.1. aktīvā jauda pieslēguma punktā vai līdzvērtīgs aktīvās jaudas mērījums;
11.2. aktīvās jaudas ierobežošanas komanda;
11.3. pēc aktīvās jaudas ierobežošanas komandas saņemšanas modulis samazina izejas jaudu ar ātrumu, kas atbilst moduļa konstruktīvām īpatnībām, un ievēro ierobežojumu ar pielaidi, kas nav lielāka par 5% no Pmax.
12. B tipa sinhronais modulis papildus šā pielikuma 8.–11.punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz noturību spēj ne ilgāk kā 10 sekundēs nodrošināt pēcbojājuma aktīvās jaudas atjaunošanu vismaz 70% apjomā no pirmsbojājuma aktīvās jaudas vērtības.
13. B tipa parka modulis papildus šā pielikuma 8.–11.punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz noturību spēj nodrošināt:
13.1. pēcbojājuma aktīvās jaudas atjaunošanas sākumu brīdī, kad spriegums pieslēguma punktā ir ne zemāks kā 90% no sprieguma nominālās vērtības;
13.2. pēcbojājuma aktīvās jaudas atjaunošanu ne ilgāk kā 10 sekundēs vismaz 70% apjomā ar precizitāti ±5% no pirmsbojājuma aktīvās jaudas vērtības.
14. C tipa modulis atbilst prasībām, kas šā pielikuma 3.–7.punktā noteiktas A tipa modulim un šā pielikuma 9.–10.punktā noteiktas B tipa modulim.
15. C tipa modulis nodrošina šādas informācijas apmaiņu reāllaikā ar attiecīgo sistēmas operatoru un pārvades sistēmas operatoru (ja tas nav attiecīgais sistēmas operators), ja attiecīgais sistēmas operators tehniskajās prasībās nav noteicis citādi:
15.1. aktīvā jauda pieslēguma punktā vai līdzvērtīgs aktīvās jaudas mērījums;
15.2. pieejamā jauda pieslēguma punktā (vēja, saules elektroenerģijas ražošanas moduļiem) (MW);
15.3. aktīvās jaudas iestatījums;
15.4. aktīvās jaudas iestatījuma maiņas komanda;
15.5. FSM režīma stāvoklis "Ieslēgts/Izslēgts" ("On/Off");
15.6. FSM režīma statisma iestatījums;
15.7. FSM režīma nestrādes zonas iestatījums;
15.8. frekvences atjaunošanas kontroliera darbībai nepieciešamie signāli saskaņā ar pārvades sistēmas operatora tīmekļvietnē publicēto sarakstu;
15.9. reaktīvā jauda pieslēguma punktā (MVAr);
15.10. spriegums pieslēguma punktā (kV);
15.11. strāva pieslēguma punktā (A);
15.12. sprieguma iestatījuma maiņas komanda;
15.13. reaktīvās jaudas iestatījuma maiņas komanda;
15.14. komanda pārslēgšanai starp sprieguma un reaktīvās jaudas regulēšanas režīmiem.
16. C tipa modulis atbilst šādām prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti:
16.1. pārvades sistēmas operatora uzdoto aktīvās jaudas iestatījumu sasniedz ar ātrumu, kurš ir tehniski iespējams, bet nav mazāks par šā pielikuma 19.3.apakšpunktā noteiktajām minimālajām vērtībām ar precizitāti ±5% vai augstāku;
16.2. ja automātiskās tālvadības kontrolierīces nedarbojas, pieļaujami manuāli, lokāli pasākumi. Šādā gadījumā laikam aktīvās jaudas iestatījuma izmaiņai jābūt pēc iespējas īsākam atbilstoši elektroenerģijas ražošanas moduļa tehniskām spējām;
16.3. ierobežotas frekvences jutīguma režīmā – pazemināta frekvence (LFSM-U) – spēj aktivizēt frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēju (5.attēls) ar šādiem iestatījumiem:
16.3.1. frekvences robežvērtība ir 49,8 Hz;
16.3.2. statisma iestatījums ir 5%, ja attiecīgais sistēmas operators nav noteicis citādi;
5. att. C tipa moduļa frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja ierobežotas frekvences jutīguma režīmā – pazemināta frekvence (LFSM-U).
16.4. frekvences samazināšanas gadījumā spēj aktivizēt pilnu frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju diapazonā no minimālā regulēšanas līmeņa līdz maksimālajai jaudai ar maksimālo ātrumu, kas nodrošina moduļa stabilu darbību, bet ne ilgāk par:
16.4.1. sinhronais modulis – atbilstoši moduļa tehniskajām spējām;
16.4.2. parka modulis bez inerces – 2 sekundēm;
16.4.3. parka modulis ar inerci – 30 sekundēm;
16.5. frekvences samazināšanas gadījumā jaudas izmaiņas sākuma reakcijas laikam jābūt mazākam par:
16.5.1. sinhronajam modulim – 2 sekundēm;
16.5.2. parka modulim bez inerces – 0,2 sekundēm;
16.5.3. parka modulim ar inerci – 2 sekundēm;
16.6. pārvades sistēmas operators, pamatojoties uz moduļa īpašnieka tehnisko pamatojumu, nosaka ilgāku pilnas frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas un sākotnējās jaudas izmaiņas reakcijas aktivizēšanas laiku, ja modulis konstruktīvo īpatnību dēļ šā pielikuma 16.4.2.–16.5.3.apakšpunktā noteiktos iestatījumus nevar nodrošināt;
16.7. spēj nodrošināt frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju frekvences jutīguma režīmā (FSM), ņemot vērā šā pielikuma 16.2.–16.4.apakšpunktā noteikto un ievērojot visus šādus parametrus:
16.7.1. aktīvās jaudas izmaiņas diapazons attiecībā pret maksimālo jaudu,
– 10%;
16.7.2. frekvencnoteiktas reakcijas nejutības zona Δfi – nav lielāka par 10 mHz;
16.7.3. frekvencnoteiktas reakcijas nestrādes zona nav lielāka par 10 mHz un ir regulējama diapazonā no 0 mHz līdz 200 mHz;
16.7.4. statisms s1 regulējams diapazonā no 2% līdz 12%, noklusējuma vērtība 5%;
16.7.5. saņemot pārvades sistēmas operatora komandu, spēj aktivizēt frekvences jutīguma (FSM) režīmu ne ilgāk kā 5 minūtēs;
16.8. frekvences lēcienveida izmaiņu gadījumā spēj pilnīgi aktivizēt frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju 30 sekunžu laikā ar sākotnējo aizkavi, ne lielāku par divām sekundēm (6.attēls);
6. att. C tipa moduļa frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja,
kur:
ΔΡ1/Pmax – aktīvās jaudas diapazons saistībā ar maksimālo jaudu (%);
t1 – maksimālā pieļaujamā sākotnējā aizkave (s);
t2 – laiks, kādā notiek pilnīga aktivizācija (s);
16.9. spēj nodrošināt pilnīgu frekvencnoteikto aktīvo jaudu 30 minūtes.
17. C tipa modulis attiecībā uz sprieguma stabilitāti spēj automātiski atslēgties, ja spriegums pieslēgumpunktā sasniedz:
17.1. 80% no nominālās vērtības (minimālā vērtība) un atrodas zem šīs vērtības vismaz 3 sekundes;
17.2. 120% no nominālās vērtības (maksimālā vērtība) un atrodas virs šīs vērtības vismaz 1,5 sekundes.
18. C tipa modulis ar spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās atbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sistēmas atjaunošanu:
18.1. pēc izslēgšanās spēj no izslēgta stāvokļa atjaunot darbību bez ārēja barošanas avota vienas stundas laikā;
18.2. spēj turpināt darbību pēc pārejas uz pašpatēriņa režīmu neatkarīgi no jebkādiem papildu pieslēgumiem ārējam tīklam ar minimālo darbības laiku sešas stundas.
19. C tipa modulis atbilst šādām vispārējas sistēmas pārvaldības prasībām:
19.1. lai konstatētu vāji slāpētas jaudas svārstības, modulis ir aprīkots ar sistēmas dinamiskās uzvedības reģistrēšanas ierīci (turpmāk – reģistrators), kura spēj reģistrēt spriegumus, strāvas, aktīvo un reaktīvo jaudu, frekvenci, frekvences izmaiņas ātrumu, kā arī reģistrēt spriegumu, strāvu, aktīvās un reaktīvās jaudas tiešās un pretējās secības lielumus. Reģistrators spēj pierakstīt spriegumus, strāvas, aktīvo un reaktīvo jaudu algebriskā (a+jb) un polārā (amplitūda, leņķis) formātā. Reģistrators spēj uzsākt darbību no ārējiem signāliem, izmantojot ierīces binārās ieejas, un no ierīcē iebūvētām mērīšanas, aizsardzību funkcijām. Jānodrošina reģistratora iegūto datu uzglabāšana, arhivēšana, kā arī datu apskate reālā laikā. Reģistratora datu pārraides protokolu nosaka elektroenerģijas ražotājs, vienojoties ar pārvades sistēmas operatoru;
19.2. maksimālais aktīvās izejas jaudas izmaiņu ātrums ir 200 MW/min.;
19.3. minimālais aktīvās izejas jaudas izmaiņas ātrums ir šāds:
Moduļa tips | Aktīvās izejas jaudas izmaiņa attiecībā pret nominālo jaudu vienā minūtē (%) | Jaudas diapazons attiecībā pret maksimālo jaudu (%) |
Gāzes vai šķidrā kurināmā modulis | 8 | 60–90 |
Kombinētais (gāze un tvaiks) modulis | 8 | 60–90 |
Akmeņogļu un cietā kurināmā modulis | 4 | 60–90 |
Saules vai vēja modulis | 50 | 20–100 |
Hidroelektrostacijas modulis | 50 | 0–100 |
19.4. aktīvās jaudas regulēšanas pielaide nepārsniedz 2% no Pmax. Mazāka izejas jauda ir pieļaujama, ja to nosaka primārā enerģijas avota pieejamība.
20. C tipa sinhronais modulis papildus šā pielikuma 12.punktā un 14.–19.punktā noteiktajam attiecībā uz sprieguma stabilitāti nodrošina reaktīvās jaudas spēju pie maksimālās aktīvās jaudas, kas atbilst moduļa tehniskajām spējām, bet nav mazāka par 7.attēlā norādīto moduļa reaktīvās jaudas spēju saistībā ar mainīgu spriegumu pieslēgumpunktā profilu (U-Q/Pmax profils).
7. att. C tipa sinhrona moduļa U-Q/Pmax profils,
kur:
Q – reaktīvā jauda;
Pmax – maksimālā aktīvā jauda;
U – spriegums pieslēguma punktā;
– U-Q/Pmax profila robežas.
21. C tipa parka modulis papildus šā pielikuma 13.–19.punktā noteiktajam atbilst šādām prasībām:
21.1. attiecībā uz frekvences stabilitāti virtuālās inerces nodrošināšanai uzstādīto kontrolsistēmu darbības principi un saistītie veiktspējas parametri ir saskaņoti ar pārvades sistēmas operatoru;
21.2. attiecībā uz sprieguma stabilitāti:
21.2.1. nodrošina 8.attēlā noteikto U-Q/Pmax profilu:
8. att. C tipa parka moduļa U-Q/Pmax profils.
21.2.2. nodrošina, ka moduļa reaktīvās jaudas spēja saistībā ar mainīgu aktīvo jaudu atbilst moduļa tehniskajām spējām, bet nav mazāka par 9.attēlā noteikto profilu (P- Q/Pmax profils):
9. att. C tipa parka moduļa P-Q/Pmax profils,
kur:
P (p.u.) – jaudas atsauces vērtība;
– P-Q/Pmax profila robežas;.
21.2.3. spēj kontrolēt jaudas koeficientu pieslēgumpunktā. Jaudas koeficienta mērķvērtību nosaka attiecīgais sistēmas operators, ievērojot, ka modulim pēc aktīvās jaudas lēcienveida izmaiņām jāspēj trīs sekunžu laikā nodrošināt reaktīvās izejas jaudas izmaiņas 90% apmērā un 60 sekunžu laikā jānostabilizējas vērtībā, kura atkarīga no jaudas koeficienta mērķvērtības. Stacionārajā režīmā jaudas koeficienta pielaide nepārsniedz vērtību, kas atbilst 5% no maksimālās reaktīvās jaudas;
21.2.4. bojājumos, attiecībā uz kuriem nepieciešama bojājumnoturības spēja, prioritārs ir reaktīvās jaudas devums.
22. D tipa modulis atbilst prasībām, kas šā pielikuma 3.–7.punktā noteiktas A tipa modulim, 9. –10.punktā noteiktas B tipa modulim un 15., 16., 18. un 19.punktā noteiktas C tipa modulim.
23. Ja spriegums novirzījies no sprieguma atsauces vērtības, D tipa modulis spēj darboties, neatslēdzoties no tīkla, šādā sprieguma diapazonā elektroenerģijas pārvades sistēmas pieslēguma punktā un periodā:
Sprieguma vērtība pārvades sistēmas pieslēguma punktā | Sprieguma diapazons | Darbības periods |
110 kV | 0,85–0,90 p.u. (93,5–99,0 kV) |
30 minūtes |
110 kV | 0,9–1,118 p.u. (99,0–122,98 kV) |
Neierobežots |
110 kV | 1,118–1,15 p.u. (122,98–126,5 kV) |
20 minūtes |
330 kV | 0,88–0,90 p.u. (290,4–297,0 kV) |
20 minūtes |
330 kV | 0,90–1,097 p.u. (297,0–362,01 kV) |
Neierobežots |
330 kV | 1,097–1,15 p.u. (362,01–379,5 kV) |
20 minūtes |
24. D tipa modulis attiecībā uz bojājumnoturības spēju simetrisku un asimetrisku bojājumu gadījumā spēj palikt pieslēgts tīklam un turpināt stabilu darbību pēc tam, kad elektrosistēmas darbību ir iztraucējuši noskaidroti bojājumi pārvades sistēmā, ievērojot 10. un 11.attēlā noteikto bojājumnoturības (sprieguma atsauces vērtības un laika attiecības) profilu pieslēgumpunktā.
10. att. D tipa sinhronā moduļa bojājumnoturības profils.
11. att. D tipa parka moduļa bojājumnoturības profils.
25. D tipa sinhronais modulis papildus šā pielikuma 22.–24.punktā noteiktajam atbilst prasībām, kas šā pielikuma 12.punktā noteiktas B tipa sinhronajam modulim un 20.punktā noteiktas C tipa sinhronajam modulim.
26. D tipa sinhronajam modulim ir jābūt aprīkotam ar elektrosistēmas stabilizatora (ESS) funkciju, ja to pieprasa pārvades sistēmas operators.
27. D tipa sinhronais modulis attiecībā uz sprieguma stabilitāti nodrošina 12.attēlā noteikto U-Q/Pmax profilu 330 kV un 110 kV spriegumam:
12. att. D tipa sinhronā moduļa U-Q/Pmax profils 330 kV un 110 kV spriegumam,
kur:
– U-Q/Pmax profils 330 kV spriegumam;
– U-Q/Pmax profils 110 kV spriegumam.
28. D tipa parka modulis papildus šā pielikuma 22.–24.punktā noteiktajam atbilst prasībām, kas šā pielikuma 13.punktā noteiktas B tipa parka modulim un 21.punktā noteiktas C tipa parka modulim.
29. D tipa parka modulim, kura maksimālā jauda pārsniedz 15 MW, ir jābūt aprīkotam ar elektrosistēmas stabilizatora funkciju.
30. D tipa parka modulis un atkrastes parka modulis attiecībā uz sprieguma stabilitāti nodrošina 13.attēlā noteikto U-Q/Pmax profilu 330 kV un 110 kV spriegumam:
13. att. D tipa parka moduļa un atkrastes parka moduļa U-Q/Pmax profils 330kV un 110kV spriegumam.";
1.27. izteikt 8.pielikuma 5.punktu šādā redakcijā:
"5. Ja rezervju nodrošināšanas vienība pieslēgta sadales sistēmai, pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt sadales sistēmas operatoram regulēšanas pakalpojuma pieteikuma un pārbaužu izvērtēšanai nepieciešamo informāciju. Sadales sistēmas operators pieprasīto informāciju regulēšanas pakalpojuma pieteikuma izvērtēšanai sniedz pārvades sistēmas operatora noteiktajā termiņā, bet ne vēlāk kā 10 darba dienu laikā no pārvades sistēmas operatora pieprasījuma saņemšanas. Sadales sistēmas operators pieprasīto informāciju pārbaužu izvērtēšanai sniedz pārvades sistēmas operatora noteiktajā termiņā, bet ne vēlāk kā 30 dienu laikā no pārvades sistēmas operatora pieprasījuma saņemšanas.";
1.28. izteikt 8.pielikuma 7.punktu šādā redakcijā:
"7. Par rezervju nodrošināšanas vienības pārbaudes rezultātiem pārvades sistēmas operators informē regulēšanas pakalpojuma sniedzēju 10 darba dienu laikā pēc pārbaudes veikšanas. Ja rezervju nodrošināšanas vienība pieslēgta sadales sistēmai, pārvades sistēmas operators informē regulēšanas pakalpojuma sniedzēju par pārbaudes rezultātiem 10 darba dienu laikā pēc pārbaudes veikšanas un informācijas saņemšanas no sadales sistēmas operatora saskaņā ar šā pielikuma 5.punktu.";
1.29. papildināt 10.pielikuma 8.4.apakšpunktu aiz vārdiem "nejutības zona" ar vārdiem "nav lielāka par";
1.30. aizstāt 10.pielikuma 18.1.2.apakšpunktā vērtību "5%" ar vērtību "2%";
1.31. aizstāt 10.pielikuma 19.punktā vērtību "5%" ar vērtību "2%";
1.32. izteikt 11.pielikuma 21.punktu šādā redakcijā:
"21. Pārvades sistēmai pieslēgtas pieprasījumietaises īpašnieks nekavējoties informē pārvades sistēmas operatoru par visām pieprasījumietaises modifikācijām, kas ietekmē pieprasījumreakcijas spēju.";
1.33. izteikt 12.pielikuma 8. un 9.punktu šādā redakcijā:
8. Ja kontrolēta dispečervadība īstenota laikā, kad balansēšanas tirgus ir apturēts, pārvades sistēmas operators un tirgus dalībnieks savstarpējos norēķinus veic, ievērojot šādus nosacījumus:
8.1. par kontrolētas dispečervadības ietvaros pārvades sistēmā ievadīto elektroenerģijas daudzumu pārvades sistēmas operators norēķinās ar tirgus dalībnieku saskaņā ar cenu, kas pamatota ar tirgus dalībnieka izmaksām, ko rada pakalpojuma sniegšana pārvades sistēmas operatoram kontrolētās dispečervadības ietvaros;
8.2. par elektroenerģijas daudzumu, kas kontrolētas dispečervadības ietvaros saņemts no pārvades sistēmas, tirgus dalībnieks norēķinās ar pārvades sistēmas operatoru saskaņā ar cenu, kas atbilst kontrolētas dispečervadības ietvaros saņemtās elektroenerģijas izmaksām;
8.3. nebalansa norēķinus kontrolētas dispečervadības ietvaros veic, nebalansa maksas noteikšanā nebalansa cenu aizstājot ar cenu, kas atbilst kontrolētas dispečervadības ietvaros saņemtās elektroenerģijas izmaksām.
9. Ja kontrolēta dispečervadība tiek īstenota laikā, kad balansēšanas tirgus nav apturēts, pārvades sistēmas operators un tirgus dalībnieks, kurš nav noslēdzis palīgpakalpojumu līgumu vai kurš regulēšanas pakalpojuma sniegšanai attiecīgajā tirdzniecības intervālā nebija iesniedzis regulēšanas produkta solījumu, savstarpējos norēķinus veic, ievērojot šādus nosacījumus:
9.1. par kontrolētas dispečervadības ietvaros pārvades sistēmā ievadīto elektroenerģijas daudzumu pārvades sistēmas operators norēķinās ar tirgus dalībnieku saskaņā ar cenu, kas pamatota ar tirgus dalībnieka izmaksām, ko rada pakalpojuma sniegšana pārvades sistēmas operatoram kontrolētās dispečervadības ietvaros;
9.2. par elektroenerģijas daudzumu, kas kontrolētas dispečervadības ietvaros saņemts no pārvades sistēmas, tirgus dalībnieks norēķinās ar pārvades sistēmas operatoru saskaņā ar cenu, kas atbilst kontrolētas dispečervadības ietvaros saņemtās elektroenerģijas izmaksām;
9.3. nebalansa norēķinus kontrolētas dispečervadības ietvaros veic atbilstoši šā kodeksa 4.12.nodaļas noteikumiem.
2. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas
padomes priekšsēdētāja A. Ozola