![](/img/logo.png)
Smiltenes novada domes saistošie noteikumi: Šajā laidienā 2 Pēdējās nedēļas laikā 2 Visi
Smiltenes novada pašvaldības domes saistošie noteikumi Nr. 10/24
Smiltenē 2024. gada 18. aprīlī
Par teritorijas kopšanu un būvju uzturēšanu Smiltenes novadā
Apstiprināti
ar Smiltenes novada pašvaldības domes
2024. gada 18. aprīļa lēmumu Nr. 255
(prot. Nr. 5, 57. §)
Precizēti
ar Smiltenes novada pašvaldības domes
2024. gada 23. maija lēmumu Nr. 349
(prot. Nr. 6, 86. §)
Precizēti
ar Smiltenes novada pašvaldības domes
2024. gada 20. jūnija lēmumu Nr. 429
(prot. Nr. 7, 80. §)
Izdoti saskaņā ar Pašvaldību likuma 45. panta pirmās daļas
3. un 4. punktu, Ministru kabineta 2010. gada 28. septembra
noteikumu Nr. 906 "Dzīvojamās mājas sanitārās apkopes noteikumi"
4. punktu, Ministru kabineta 2014. gada 19. augusta noteikumu
Nr. 500 "Vispārīgie būvnoteikumi" 158.2. apakšpunktu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Saistošie noteikumi (turpmāk – Noteikumi) nosaka kārtību, kādā tiek uzturēta sanitārā tīrība un veikti teritorijas sakopšanas darbi nekustamā īpašuma teritorijā, daudzdzīvokļu dzīvojamo māju un nedzīvojamo namu publiskajās un privātajās teritorijās, veikta īpašumam piegulošās publiskā lietošanā esošās teritorijas kopšana Smiltenes novada administratīvajā teritorijā, kā arī uzturamas tajā esošās ēkas, paredzot administratīvo atbildību par šo noteikumu neievērošanu.
2. Noteikumos lietotie termini:
2.1. piebrauktuve – attiecīgi aprīkots ceļa (ielas) elements, kas paredzēts transportlīdzekļu nokļūšanai no ceļa (ielas) braucamās daļas līdz piegulošajam nekustamajam īpašumam;
2.2. pilsētvides ainava – pēc noteiktām apbūves un labiekārtojuma pazīmēm un parametriem identificējama ārtelpa (telpiska vieta) pašvaldības administratīvajā teritorijā, kurai ir piemērojamas speciālas prasības, kas paredzētas pašvaldības teritorijas plānojumā (turpmāk – teritorijas plānojums), lokālplānojumā, ja tāds ir izstrādāts un detālplānojumā, ja tāds konkrētam īpašumam vai teritorijas daļai ir spēkā;
2.3. zāliens – ar zālaugiem apsēts vai dabiski apaugusi zemes platība.
II. Teritoriju uzturēšanas un kopšanas noteikumi
3. Par nedzīvojamo namu teritoriju uzturēšanu un kopšanu atbild nekustamā īpašuma īpašnieks vai tiesiskais valdītājs.
4. Par daudzdzīvokļu dzīvojamo māju teritoriju uzturēšanu un kopšanu atbild nekustamā īpašuma īpašnieks, tiesiskais valdītājs vai tās pārvaldnieks, ja dzīvojamās mājas pārvaldīšanu uzdots veikt pārvaldniekam.
5. Dalīta īpašuma gadījumā daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas pārvaldītājiem ir pienākums kopt tikai ēkai piesaistīto funkcionāli nepieciešamo zemesgabalu. Būvēm nepiesaistītā zemesgabala daļas un attiecīgajam zemesgabalam piegulošo teritorijas, kas atrodas blakus nekustamam īpašumam un sniedzas uz visām pusēm līdz sešu metru platumam no nekustamā īpašuma ārējās robežas, kopšana ir zemes īpašnieka pienākums.
6. Nedzīvojamo namu un daudzdzīvokļu dzīvojamo māju teritorijas sakopšanas darbi veicami šādā kārtībā:
6.1. regulāri pļaut zālienu, nepieļaut atkritumu, tajā skaitā dārzu un parku atkritumu, uzkrāšanos, izņemot īpaši aprīkotās vietās, kas paredzētas šāda veida atkritumu kompostēšanai:
6.1.1. pilsētas teritorijā zāliena pļaušana nozīmē zāles pļaušanu un savākšanu ne retāk kā vienu reizi mēnesī;
6.1.2. ciemu teritorijās zālienu pļaušana nozīmē zāles pļaušanu ne retāk kā divas reizes gadā. Pirmā reize veicama līdz 22. jūnijam, otrā reize – līdz 30. jūlijam, taču nepieciešamības gadījumā biežāk;
6.1.3. citās pagastu teritorijās zāliena pļaušana veicama vismaz vienu reizi gadā, bet ne vēlāk kā līdz 30. jūlijam;
6.2. teritorijas sakopšanu, t.sk., apstādījumu uzturēšanu, atkritumu savākšanu, nokritušo lapu savākšanu, tīrot ietves, celiņus un piebrauktuves, nepieļaujot būvgružu, lapu, zaru vai atkritumu uzkrāšanos;
6.3. kopt apstādījumus, kas nozīmē krūmu, dzīvžogu, koku (koku vainagu) un to zaru apzāģēšanu gar ietvēm un brauktuvēm līdz 2,3 m augstumam, ja tie traucē gājējiem pa ietvēm virs ietvēm un virs brauktuvēm līdz 4,5 m augstumam no zemes, atbilstoši Noteikumu pielikumam, kā arī veic būvēm traucējošo un bīstamo (sauso, aizlauzto) koku nozāģēšanu, kā arī nodrošina to novākšanu ievērojot normatīvajos aktos noteikto kārtību, un nodrošina koku kopšanu, lai tie neveidojas par bīstamiem, bet bīstamos kokus novāc;
6.4. savākt rudenī nokritušās lapas ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc lapu nokrišanas. Nokritušo lapu savākšana nozīmē lapu savākšanu un izvešanu uz atkritumu poligonu vai kompostēšanu. Aizliegts savāktās lapas izgāzt ārpus nekustamā īpašuma teritorijas vai izvietot nekustamajam īpašumam piegulošajās teritorijās;
6.5. attīrīt no sniega un ledus un nokaisīt ar pretslīdes materiāliem gājēju ietves, nodrošinot drošu gājēju ietves lietošanu, kas nozīmē sniega un ledus kārtas notīrīšanu pēc nepieciešamības un nodrošinot šo prasību izpildi ne vēlāk kā līdz pulksten 8:00;
6.6. tīrīt un kaisīt ar pretslīdes materiāliem piebrauktuves un piebraucamos ceļus, nepieļaujot, ka uz tiem veidojas sniega vaļņi un apledojums, un uzturēt tos tādā kārtībā, lai transportlīdzekļi varētu izbraukt līdz publiskā lietojuma ielu tīkla;
6.7. gājēju ietvju, piebrauktuvju un piebraucamo ceļu kaisīšanai izmantot pretslīdes materiālus – smilti, smilts-sāls maisījumu vai frakcionētas sīkšķembas. Aizliegts kaisīt ar izdedžiem, melnzemi, pelniem, dubļiem, sāli tīrā veidā un citiem nepiemērotiem materiāliem;
6.8. pēc pilnīgas sniega nokušanas divu nedēļu laikā savākt pārpalikušos pretslīdes materiālus uz ietvēm, celiņiem, piebrauktuvēm un piebraucamajiem ceļiem, bet ne vēlāk kā līdz 30. aprīlim, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams klimatisko apstākļu dēļ;
6.9. uz lietus ūdens uztvērēju restēm un vākiem, brauktuvēm un ietvēm aizliegts izgāzt ledu, sniegu, netīros ūdeņus, atkritumus un saslaukas;
6.10. periodiski pēc nepieciešamības attīrīt no sniega un ledus balkonus, lodžijas, ēku jumtus, likvidēt lāstekas un nepieļaut sniega un ledus krišanu no ēku jumtiem, dzegām, ūdens notekcaurulēm, balkoniem un lodžijām;
6.11. veicot 6.10. apakšpunktā minētās darbības, gadījumos, kur tas apdraud gājēju veselību un dzīvību vai trešo personu īpašuma, tai skaitā transportlīdzekļu drošību, nepieciešamības gadījumā nekavējoties norobežo bīstamo vietu gājēju un transportlīdzekļu drošību, kā arī veic citus atbilstošus drošības pasākumus, un nekavējoties veic ietves sakopšanu pēc 6.10. apakšpunktā minēto darbību izpildes.
7. Viendzīvokļa māju īpašniekiem vai tiesiskajiem valdītājiem Noteikumu 6. punktā noteiktā teritorijas sakopšanas darbu realizācijas kārtība ir saistoša tikai attiecībā uz īpašumam piegulošo teritoriju, kas atrodas blakus nekustamam īpašumam un sniedzas uz visām pusēm līdz sešu metru platumam no nekustamā īpašuma ārējās robežas.
III. Prasības būvju, to fasāžu un citu ārējo konstrukciju uzturēšanai
8. Par būvju uzturēšanu atbild tās īpašnieks vai tiesiskais valdītājs.
9. Būvju fasādes un citas ārējas konstrukcijas uztur tādā tehniskajā stāvoklī un ārējā izskatā, kas nedegradē vidi un nebojā apkārt esošo ainavu, ievērojot šādas prasības:
9.1. nepieļaut būvju fasādes un citu ārējo konstrukciju nokrišanu vai sabrukšanu;
9.2. nepieļaut būtiskus bojājumus būvju lietusūdens novadīšanas sistēmu elementos, caurrūsējumu, detaļu neesamību, detaļu deformāciju vai līdzīgus bojājumus;
9.3. novērst plaisas būvju sienās;
9.4. atjaunot būvju fasāžu un citu ārējo konstrukciju krāsojumu gadījumā, ja tas nolūp, noskalojas vai citādi zaudē sākotnējo stāvokli;
9.5. demontēt funkcionalitāti zaudējušus būvju elementus, ka nav nesošās konstrukcijas un potenciāli neietekmēs būves konstruktīvo noturību, bet bojā būves kopējo izskatu;
9.6. nepieļaut būvju dekoratīvo elementu bojājumus;
9.7. nepieļaut un nekavējoties likvidēt uz būvju fasādēm, arhitektoniskajiem elementiem vai citām ārējām konstrukcijām, kā arī lietusūdens novadīšanas sistēmā augošus krūmus, kokus, sūnas vai zāli, izņemot būvniecības ieceres dokumentācijā paredzētos gadījumus;
9.8. nepieļaut bojājumus būvju jumtu segumos – caurumus, plaisas, atsevišķu elementu neesamību, deformāciju vai līdzīgus bojājumus;
9.9. nepieļaut būvju apdares materiālu plaisāšanu, nodrupšanu, koroziju, satrupēšanu, eroziju;
9.10. nodrošināt būvju fasāžu un citu ārējo konstrukciju uzturēšanu tehniskā un vizuālā kārtībā, atbilstoši būves arhitektoniskajam stilam un pilsētvides ainavas vai ainaviski vērtīgās teritorijas prasībām;
9.11. nodrošināt logu stiklojumu, atjaunot atlocījušās palodzes un novērst līdzīgus bojājumus un nekustamajā īpašumā esošo žogu, vārtu un vārtiņu uzturēšanu tehniskā un vizuālā kārtībā, to atjaunošanu, remontēšanu vai nojaukšanu.
IV. Atvieglojumi un pašvaldības līdzdalība
10. No Noteikumu 6. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz pieguļošās teritorijas sakopšanas darbiem var tikt atbrīvoti viendzīvokļa māju, kuras netiek izmantotas saimnieciskajai darbībai, īpašnieki, kas ir:
10.1. trūcīgas vai maznodrošinātas personas, ja šīs personas turklāt, ir vientuļi pensionāri, kurām nav kopīga deklarētā dzīvesvieta ar citām pilngadīgām darbspējīgām personām;
10.2. personas ar 1. vai 2. grupas invaliditāti, kurām nav kopīga deklarētā dzīvesvieta ar citām pilngadīgām darbspējīgām personām.
11. Lai saņemtu Noteikumu 10. punktā noteiktos atvieglojumus, personai jāvēršas Pašvaldībā ar attiecīgu iesniegumu. Pēc iesnieguma saņemšanas Pašvaldība viena mēneša laikā pārbauda un izvērtē iesniegumā norādītos apstākļus un pieņem lēmumu par nekustamā īpašuma īpašnieka atbrīvošanu no Noteikumu 6. punktā noteikto prasību izpildes attiecībā uz teritorijas sakopšanas darbiem pildīšanu uz laiku, kas nepārsniedz personai piešķirtā īpašā statusa termiņu.
12. Ja atvieglojuma saņēmējam ir zuduši apstākļi, kas ir par pamatu atvieglojuma saņemšanai, viņam ir pienākums piecu dienu laikā par to paziņot Pašvaldībai.
13. Personas, kuru nekustamajiem īpašumiem piegulošās publiskā lietošanā esošās teritorijas platība ir lielāka par pusi no nekustamā īpašuma platības, var saņemt Pašvaldības palīdzību nekustamajam īpašumam piegulošās teritorijas kopšanā, slēdzot ar Pašvaldību vienošanos par sadarbību piegulošās publiskā lietošanās esošās teritorijas kopšanā.
14. Lai saņemtu Noteikumu 13. punktā minēto palīdzību, personai jāvēršas Pašvaldībā ar iesniegumu. Pašvaldība viena mēneša laikā no dienas, kad Pašvaldībā saņemts personas iesniegums, pieņem lēmumu par palīdzības sniegšanu un vienošanās slēgšanu par sadarbību nekustamajam īpašumam piegulošās publiskā lietošanās esošās teritorijas kopšanā.
15. Pašvaldība nodrošina:
15.1. nekustamajam īpašumam piegulošajā teritorijā atrodošos publiskā lietošanā esošo ietvju kopšanu un uzturēšanu;
15.2. zāliena pļaušanu apstādījuma daļai ielas sarkano līniju robežās, kas pārsniedz sešu metru platumu, mērot no nekustamā īpašuma zemes gabala robežas līdz brauktuvei, neieskaitot ietvi;
15.3. pašvaldības valdījumā, publiskā lietošanā esošo pagalmu un piebraucamo ceļu uzturēšanu un sakopšanu;
15.4. piegulošo publiskā lietošanās esošās teritoriju kopšanu pie tiem nekustamajiem īpašumiem, kuru īpašnieki saskaņā ar šiem Noteikumiem pilnībā vai daļēji ir atbrīvoti no īpašumam piegulošās publiskā lietošanās esošās teritorijas kopšanas pienākumiem;
15.5. pašvaldības valdījumā esošo ceļu, ielu, tiltu, laukumu, sabiedriskā transporta pieturvietu, velosipēdu ceļu, brauktuves sadalošo joslu un saliņu zālienu, krastmalu, uzturēšanu un sakopšanu;
15.6. atlikušās platības ap daudzdzīvokļu mājām, kuras nav nododamas apsaimniekošanā, kopšanu saskaņā ar Pašvaldības sagatavotiem plāniem;
15.7. sagrābto nokritušo lapu, nokaltušo augu savākšanu Pašvaldības rīkoto akciju laikā;
15.8. pēc pieprasījuma – bezmaksas maisu izsniegšanu Noteikumu 4., 5., 6. un 7. punktā minētajām personām, ja nekustamā īpašuma teritorijā vai nekustamajam īpašumam piegulošajā teritorijā atrodas dižkoki vai citi augstvērtīgi koki;
15.9. notīrītā sniega un ledus izvešanu no publiskā lietošanā esošās teritorijas, ja tas traucē gājēju pārvietošanos un transportlīdzekļu kustību (tai skaitā, iebraukšanu vai izbraukšanu).
V. Noteikumu izpildes kontrole un administratīvā atbildība par Noteikumu neievērošanu
16. Par Noteikumu 6. punktā noteikto prasību neievērošanu fiziskām personām piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz 20 naudas soda vienībām, juridiskām personām piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz 50 naudas soda vienībām.
17. Par Noteikumu 9. punktā notikto prasību neievērošanu fiziskām personām piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz 25 naudas soda vienībām, juridiskām personām brīdinājumu vai naudas sodu līdz 100 naudas soda vienībām.
18. Noteikumu 16. un 17. punktā noteiktā administratīvā atbildība nav piemērojama daudzdzīvokļu dzīvojamo māju un to teritorijas sanitārās apkopes prasību pārkāpumu gadījumos, par kuriem atbildība paredzēta Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likuma 29. pantā.
19. Noteikumu kontroli un administratīvā pārkāpuma procesu līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic:
19.1. Smiltenes novada Pašvaldības policijas amatpersonas par Noteikumu II. nodaļā noteikto prasību neievērošanu;
19.2. Smiltenes novada Būvvaldes amatpersonas par Noteikumu III. nodaļā noteikto prasību neievērošanu.
20. Administratīvā pārkāpuma lietu izskata Smiltenes novada pašvaldības Administratīvā komisija.
VI. Noslēguma jautājums
21. Atzīt par spēku zaudējušiem Smiltenes novada pašvaldības domes 2022. gada 31. augusta saistošos noteikumus Nr. 25/22 "Par teritorijas kopšanu un būvju uzturēšanu Smiltenes novadā" (Publicēts: Latvijas Vēstnesis, 193, 05.10.2022. OP numurs: 2022/193.11).
Smiltenes novada pašvaldības domes priekšsēdētājs E. Avotiņš
Pielikums
2024. gada 18. aprīļa
saistošajiem noteikumiem Nr. 10/24
Shēma
nepieciešamo augstumu koku un krūmu apzāģēšanai virs ietvēm un brauktuvēm
Paskaidrojuma raksts
Smiltenes novada pašvaldības domes 2024. gada 18. aprīļa saistošajiem
noteikumiem Nr. 10/24 "Par teritorijas kopšanu un būvju uzturēšanu Smiltenes
novadā"
1. Mērķis un nepieciešamības pamatojums | 1.1. Pašvaldību likuma
44. panta pirmā daļa noteic, ka dome atbilstoši likumā vai Ministru
kabineta noteikumos ietvertam pilnvarojumam izdod saistošos noteikumus. 1.2. Saskaņā ar Pašvaldību likuma 45. panta pirmās daļas 3. un 4. punktu dome ir tiesīga izdot saistošos noteikumus un paredzēt administratīvo atbildību par to pārkāpšanu, nosakot administratīvos pārkāpumus un par tiem piemērojamos administratīvos sodus, ja likumos nav noteikts citādi, jautājumos par teritoriju un būvju uzturēšanu, ciktāl tas saistīts ar sabiedrības drošību, sanitārās tīrības uzturēšanu un pilsētvides ainavas saglabāšanu, par īpašumam piegulošu, publiskā lietošanā nodotu pašvaldības teritoriju (gājēju ietves un zālāji līdz brauktuves malai, izņemot sabiedriskā transporta pieturvietas) kopšanu. 1.3. Saskaņā ar Ministru kabineta 2010. gada 28. septembra noteikumu Nr. 906 "Dzīvojamās mājas sanitārās apkopes noteikumi" 4. punktu, teritorijas sakopšanas darbi veicami pašvaldības saistošajos noteikumos noteiktajā kārtībā. 1.4. Ministru kabineta 2014. gada 19. augusta noteikumu Nr. 500 "Vispārīgie būvnoteikumi" 158.2. apakšpunkts noteic, ka būve ir jāsakārto, jāveic tās konservācija vai jānojauc (atkarībā no konkrētiem apstākļiem), ja būves fasādes un citu ārējo konstrukciju tehniskais stāvoklis vai ārējais izskats neatbilst pilsētvides ainavas vai ainaviski vērtīgās teritorijas prasībām (būve ir vidi degradējoša vai bojā ainavu), kuras ir noteiktas pašvaldības saistošajos noteikumos par namu un to teritoriju un būvju uzturēšanu, savukārt šo noteikumu 159.2. apakšpunkts nosaka, ka pašvaldība nosaka būves īpašniekam pienākumu sakārtot būvi, lai tā atbilstu pilsētvides ainavas vai ainaviski vērtīgās teritorijas prasībām, ja būve bojā ainavu. 1.5. No 2023. gada 1. janvāra spēkā stājās Pašvaldību likums. Saistošie noteikumi izstrādāti un izdoti atbilstoši spēkā esošajam regulējumam. 1.6. Saistošo noteikumu mērķis ir noteikt vienotu kārtību, kādā kopjama Smiltenes novada administratīvā teritorija, tajā skaitā uzturamas tajā esošās būves, nodrošinot sanitāro tīrību, teritorijas sakoptību, aizsardzību, pilsētvides ainavas saglabāšanu. 1.7. Saistošajos noteikumos ietvertais regulējums ļauj panākt to, lai nedzīvojamo namu un daudzdzīvokļu dzīvojamo māju teritoriju, viendzīvokļa māju un neapbūvētu zemesgabalu teritoriju īpašnieks, tiesiskais, faktiskais valdītājs vai daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas pārvaldnieks pienācīgi koptu nekustamo īpašuma un īpašumam pieguļošo teritoriju, kā arī būvju īpašnieks, tiesiskas valdītājs vai apsaimniekotājs pienācīgi uzturētu būves. Tādā veidā nodrošinot Smiltenes novada teritoriju sakoptību un sanitāro tīrību, pilsētvides ainavas saglabāšanu, kas ir gan pašvaldības administratīvās teritorijas iedzīvotāju, gan pašu īpašnieku, tiesisko vai faktisko valdītāju interesēs. Attiecīgi nodrošinot iedzīvotāju kopējās publiskās intereses dzīvot labiekārtotā un sanitāri tīrā teritorijā. 1.8. Ar saistošajiem noteikumiem Smiltenes novada pašvaldībā ir izveidota kārtība, ar kuras palīdzību tiek izpildīta viena no pašvaldības autonomām funkcijām – gādāt par pašvaldības administratīvās teritorijas labiekārtošanu un sanitāro tīrību un noteikt teritoriju un būvju uzturēšanas prasības, ciktāl tas saistīts ar sabiedrības drošību, sanitārās tīrības uzturēšanu un pilsētvides ainavas saglabāšanu (Pašvaldību likuma 4. panta pirmās daļas 2. punkts). 1.9. Saistošo noteikumu redakcijā ietvertais regulējums kontekstā ar pamattiesībām, Pašvaldību likuma 4. panta pirmās daļas 2. punktā ietverto deleģējumu, konkretizē Latvijas Republikas Satversmes 115. pantā nostiprinātās personas tiesības dzīvot labvēlīgā vidē, t.sk. šo tiesību nodrošināšanas mehānismu. 1.10. Interpretējot Satversmes 115. pantu, Satversmes tiesa ir atzinusi, pirmkārt, ka minētais pants ietver divus būtiskus satura elementus: valsts konstitucionālu pienākumu aizsargāt vidi un personu subjektīvās tiesības dzīvot labvēlīgā vidē. (Latvijas Republikas Satversmes komentāri. VIII nodaļa. Cilvēka pamattiesības. Autora kolektīvs prof. R. Baloža zinātniskajā vadībā. Rīga: Latvijas vēstnesis, 2011, 727 lpp.). Vienlaikus ar šo interešu aizsardzību, tiek veicināta sabiedrības labklājība un aizsargāta sabiedrības drošība. 1.11. Sabiedrības drošība ir viena no konstitucionālajām vērtībām, kuras labad var ierobežot Latvijas Republikas Satversmē noteiktās pamattiesības (Latvijas Republikas Satversmes 116. pants). Tiesību zinātnē norādīts, ka sabiedrības drošība kā leģitīmais mērķis tradicionāli orientējas uz nepieciešamību nodrošināt pamattiesībās konkretizētās piecas pamatvērtības – cilvēka dzīvību, brīvību, veselību, godu un īpašumu. Sabiedrības drošība nodrošināma nevis atsevišķu personu interesēs, bet gan publisko interešu aizsardzībai (Pleps J. Satversmes 116. panta komentārs. Latvijas Republikas Satversmes komentāri. VIII nodaļa. Cilvēka pamattiesības. Autoru kolektīvs prof. R. Baloža zinātniskā vadībā. Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2011, 119.–776. lpp.). 1.12. Saistošie noteikumi nosaka, kurām personām ir pienākums kopt nekustamo īpašumu un īpašumam piegulošo teritoriju, prasības, kā ir kopjama teritorija, atvieglojumus un pašvaldības palīdzību minētā pienākuma īstenošanai, prasības būvju fasāžu un citu ārējo konstrukciju uzturēšanai, atbildību par saistošajos noteikumos noteikto prasību neievērošanu un kompetence administratīvā pārkāpuma procesā. 1.13. Saistošajos noteikumos ir noteikta konkrēta platība uz kādu attiecas pienākums kopt īpašumam pieguļošo, publiskā lietošanā nodotu pašvaldības teritoriju (gājēju ietves un zālāji līdz brauktuves malai, izņemot sabiedriskā transporta pieturvietas) pilsētas un ciemu teritorijās, bet ne tālāk kā sešu metru platumā no nekustamā īpašuma robežas (5. un 7. punkts). 1.14. Pašvaldība īpašumam pieguļošās teritorijas maksimālo platumu ir noteikusi, ņemot vērā pašvaldības iepriekšējo praksi un pašvaldības finansiālās iespējas. Vienlaikus pašvaldība saistošajos noteikumos ir paredzējusi savu līdzdalības mehānismu, kas mazina personām radīto apgrūtinājumu. Saistošajos noteikumos paredzēta pašvaldības līdzdalība īpašumam pieguļošās teritorijas kopšanā, tām personām, kuru nekustamajiem īpašumiem pieguļošā teritorijas platība ir lielāka par pusi no nekustāmā īpašuma platības (13. punkts). Vienlaikus Pašvaldība saistošajos noteikumos ir paredzējusi atvieglojumus īpašumam pieguļošās teritorijas kopšanā (10 punkts). Attiecīgi saistošie noteikumi paredz ne tikai saistošo noteikumu 4. punktā minēto personu pienākumu kopt un tīrīt īpašumam pieguļošo teritoriju, bet arī pašvaldības līdzdalību šī pienākuma izpildē. Ar saistošo noteikumu regulējumu ir nodrošināts samērīgums starp personai uzlikto pienākumu un sabiedrības interesēs sasniedzamo mērķi. 1.15. Saistošajos noteikumos daudzdzīvokļu dzīvojamo māju un nedzīvojamo namu teritoriju kopšanai (6. punkts) ir noteiktas stingrākas prasības nekā viendzīvokļa māju un neapbūvētu zemesgabalu teritoriju kopšanai (7. punkts), jo personas, kurām jākopj šis teritorijas atrodas atšķirīgos apstākļos. 1.16. Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likumā un Ministru kabineta 2010. gada 28. septembra noteikumos Nr. 906 "Dzīvojamās mājas sanitārās apkopes noteikumi" noteiktas prasības par obligāti veicamajām dzīvojamās mājas pārvaldīšanas darbībām. 1.17. Saistošo noteikumu 4. punktā minētajām personām, veicot daudzdzīvokļu dzīvojamo māju un nedzīvojamo namu teritoriju un īpašumam pieguļošo teritoriju uzturēšanu jānodrošina, tostarp, rudenī nokritušo lapu savākšana ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc lapu nokrišanas un regulāra zāliena pļaušana – pilsētas teritorijā zāliena pļaušana nozīmē zāles pļaušanu un savākšanu ne retāk kā vienu reizi mēnesī, ciemu teritorijās zālienu pļaušana nozīmē zāles pļaušanu ne retāk kā divas reizes gadā. Pirmā reize veicama līdz 22. jūnijam, otrā reize – līdz 30. jūlijam, taču nepieciešamības gadījumā biežāk un citās pagastu teritorijās zāliena pļaušana veicama vismaz vienu reizi gadā, bet ne vēlāk kā līdz 30. jūlijam. Atbilstoši publiski pieejamai informācijai (https://www.spkc.gov.lv/) ērču aktivitātes sezona Latvijā parasti ilgst no aprīļa sākuma līdz oktobra beigām, bet labvēlīgos meteoroloģiskajos apstākļos var būt garāka. Atbilstoši Slimību profilakses un kontroles centra skaidrojumiem, efektīvs veids kā mazināt ērču daudzumu apkārtējā vidē, ir to sakopjot, tostarp, regulāri pļaut zāli, neatstāt pērnā gada lapu kaudzes. No iepriekš minētā secināms – jo garāka zāle, jo labvēlīgāki apstākļi lai ērces vairotos. Ir zināms fakts, ka ērces pārnēsā un izraisa virkni dažādu slimību, no kurām ir arī tādas, no kurām iestājas letālas sekas. Iepriekš norādītais korelē ar saistošajos noteikumos ietvertajām prasībām par zāles regulāru nopļaušanu un rudenī kritušo lapu savākšanu, lai mazinātu ērču daudzumu, kā arī citu kaitēkļu apjomu, tādējādi nodrošinot sanitāro tīrību un aizsargājot sabiedrības drošību. Labums, ko iegūst sabiedrība, ir lielāks par atsevišķas personas interesēm nodarīto kaitējumu. Pamatojums lapu savākšanai ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc lapu nokrišanas, ir teritoriju sakopšana pirms zemi pārņem sniega sega. Tādas pašas prasības īpašumam pieguļošās teritorijas uzturēšanai ir noteiktas personām, kurām jānodrošina viendzīvokļa māju un neapbūvētu zemesgabalu teritoriju uzturēšanu pilsētu vai ciemu teritorijās. Teritorija, kas ir nekopta un aizaugusi ar garu zāli rada labus apstākļus lai vairotos dažādi kaitēkļi, tai skaitā, bet ne tikai, ērces un čūskas. Pieļaujot nekoptas teritorijas gadījumus, apdzīvoto vietu, mājokļu tuvumā iespējams sastapt arī odzes. 1.18. Saistošajos noteikumos noteikts laiks ietvju un celiņu attīrīšanai no sniega, tas ir, saistošie noteikumi noteic, ka ietvju, celiņu un piebraucamo ceļu attīrīšanu no sniega un ledus jāveic katru darba dienu līdz plkst. 8:00. Pamatojums tam saistīts ar rūpēm par sabiedrības drošību. Ikdienā novērojama likumsakarība, ka darba dienās iedzīvotāji savas ikdienas gaitas (došanās uz darbu, izglītības iestādi vai pirmsskolas izglītības iestādi u.c.) visbiežāk veic līdz plkst. 8:00, attiecīgi saistošie noteikumi paredz, ka prioritāri jāattīra ietves, celiņi un secīgi piebrauktuves un piebraucamie ceļi. 1.19. Saistošajos noteikumos noteikts termiņš smilšu savākšanai no brauktuvēm un gājēju celiņiem ne vēlāk kā līdz katra gada 30. aprīlim. Pamatojums minētajam termiņam saistīts ar pavasara sezonas iestāšanos. Ziemas laikā izkaisītās smiltis ne vien bojā pilsētvides ainavu, bet var ietekmēt arī gaisa kvalitāti (piemēram, putekļu daudzums). 1.20. Saistošo noteikumu III nodaļā ir noteiktas prasības būvju fasāžu un citu ārējo konstrukciju uzturēšanai. Saistošo noteikumu ievērošanas kontroli un Administratīvā pārkāpuma procesu par Noteikumu II nodaļas prasību neievērošanu līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic Smiltenes novada pašvaldības policija. Administratīvā pārkāpuma procesu par Noteikumu III nodaļas prasību neievērošanu līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic Smiltenes novada Būvvalde. Par saistošajos noteikumos II nodaļā noteikto prasību pārkāpšanu un neievērošanu administratīvā atbildība nav piemērojama daudzdzīvokļu dzīvojamo māju un to teritorijas sanitārās apkopes prasību pārkāpumu gadījumos, par kuru atbildība paredzēta Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likuma 29. pantā. Saistošajos noteikumos ir paredzēta administratīvā atbildība – brīdinājums vai naudas sods. Nosakot administratīvā soda veidu un mēru, ņem vērā izdarītā pārkāpuma raksturu, pie atbildības saucamās personas personību (juridiskajai personai – reputāciju), mantisko stāvokli, pārkāpuma izdarīšanas apstākļus, atbildību mīkstinošos un pastiprinošos apstākļus. Administratīvais sods paredzēts ar mērķi – atturēt saistošo noteikumu 4. punktā minētās personas no pārkāpumu izdarīšanas, aizstāvēt pārējo iedzīvotāju tiesības dzīvot sakoptā, tīrā un drošā vidē. Saistošo noteikumu izdošanas mērķis nav administratīvi sodīt pēc iespējas vairāk personas, bet gan nodrošināt pašvaldības administratīvās teritorijas kopšanu un tajā esošo būvju uzturēšanu. |
2. Fiskālā ietekme uz pašvaldības budžetu | 2.1. Precīzu noteikumu
projekta ietekmi uz pašvaldības budžetu noteikt nevar. Izdevumi var
rasties saistībā ar saistošajos noteikumos ietvertajiem atvieglojumiem
piegulošās teritorijas kopšanai. 2.2. Tā kā saistošie noteikumi paredz arī administratīvo atbildību par saistošo noteikumu neievērošanu, budžetā var rasties ieņēmumi no saistošajos noteikumos paredzētajiem administratīvajiem sodiem. 2.3. Lai nodrošinātu saistošo noteikumu izpildi, nav nepieciešams veidot jaunu institūciju vai jaunas darba vietas. |
3. Sociālā ietekme, ietekme uz vidi, iedzīvotāju veselību, uzņēmējdarbības vidi pašvaldības teritorijā, kā arī plānotā regulējuma ietekme uz konkurenci | 3.1. Sociālā ietekme –
ietekmēs sabiedrību kopumā; 3.2. ietekme uz vidi – saistošo noteikumu īstenošana nodrošinās sakārtotu vidi un sanitāro tīrību, tādējādi aizsargājot sabiedrības drošību un veicinot sabiedrības labklājību. Saistošo noteikumu īstenošana veicinās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu; 3.3. Saistošie noteikumi tiešā veidā neietekmē uzņēmējdarbības vidi pašvaldības teritorijā. |
4. Ietekme uz administratīvajām procedūrām un to izmaksām | 4.1. Pašvaldības lēmumu
par atteikumu noteikt atvieglojumu pieguļošās teritorijas kopšanā var
apstrīdēt normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. 4.2. Personas, kuru nekustamajiem īpašumiem piegulošās teritorijas platība ir lielāka par pusi no nekustamā īpašuma platības, var saņemt Smiltenes novada pašvaldības palīdzību nekustamajam īpašumam piegulošās teritorijas kopšanā, slēdzot ar Smiltenes novada pašvaldību vienošanos par sadarbību piegulošās publiskā lietošanās esošās teritorijas kopšanā. Personai jāvēršas Smiltenes novada pašvaldībā ar iesniegumu. 4.3. Smiltenes novada pašvaldības policijas amatpersonas un Smiltenes novada Būvvaldes amatpersonas ir pilnvarotas veikt administratīvā pārkāpuma procesu līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai, savukārt izskatīt administratīva pārkāpuma lietu ir pilnvarota Smiltenes novada Administratīvā komisija. 4.4. Institūcija, kurā privātpersona var vērsties saistošo noteikumu piemērošanā ir Smiltenes novada pašvaldība. 4.5. Saistošie noteikumi tiks publicēti oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis", informācija par tiem – Smiltenes novada pašvaldības informatīvajā izdevumā "Smiltenes Novada Pašvaldības Vēstis" un ievietoti pašvaldības oficiālajā tīmekļa vietnē www.smiltenesnovads.lv. |
5. Projekta ietekme uz pašvaldības funkcijām un cilvēkresursiem | 5.1. Pašvaldību
funkcijas, kuru izpildei tiek izstrādāti šie saistošie noteikumi
– Pašvaldību likuma 4. panta pirmās daļas 2. punktā noteikto pašvaldības
autonomo funkciju izpildei, t.i., gādāt par pašvaldības administratīvās
teritorijas labiekārtošanu un sanitāro tīrību (publiskai lietošanai
paredzēto teritoriju uzturēšana; parku, skvēru un zaļo zonu un
uzturēšana), kā arī noteikt teritoriju un būvju uzturēšanas prasības,
ciktāl tas saistīts ar sabiedrības drošību, sanitārās tīrības uzturēšanu
un pilsētvides ainavas saglabāšanu. 5.2. Saistošo noteikumu izpildes nodrošināšanai nav nepieciešams veidot jaunas Pašvaldības institūcijas, darba vietas vai paplašināt esošo institūciju kompetenci. |
6. Informācija par izpildes nodrošināšanu | 6.1. Saistošo noteikumu
izpildi nodrošina Smiltenes pilsētā – Centrālās administrācijas
Saimnieciskā nodaļa, pagastos – attiecīgā pagasta/pagastu apvienības
pārvaldes vadītājs, Smiltenes novada Pašvaldības policija un Smiltenes
novada Būvvalde. 6.2. Nav paredzēta jaunu institūciju izveide, esošo likvidācija, reorganizācija vai jaunu darba vietu izveide. |
7. Prasību samērīgums pret ieguvumiem, ko sniedz mērķa sasniegšana | 7.1. Saistošie noteikumi
ir piemēroti iecerētā mērķa sasniegšanas nodrošināšanai un paredz tikai
to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. 7.2. Pašvaldības izraudzītie līdzekļi ir leģitīmi un rīcība ir atbilstoša augstākstāvošiem normatīviem aktiem. |
8. Izstrādes gaitā veiktās konsultācijas ar privātpersonām un institūcijām | 8.1. Saistošo noteikumu
projektu izstrādājuši Smiltenes novada Centrālās administrācijas
speciālisti; 8.2. Saskaņā ar Pašvaldību likuma 46. panta trešo daļu saistošo noteikumu projekts un tam pievienotais paskaidrojuma raksts no 2024. gada 3. aprīļa līdz 2024. gada 17. aprīlim publicēts pašvaldības tīmekļvietnē (https://smiltenesnovads.lv/pasvaldiba/dokumenti/domes saistošie noteikumi/) sabiedrības viedokļa noskaidrošanai. 8.3. Par saistošo noteikumu projektu nav saņemti viedokļi pēc saistošo noteikumu projekta publicēšanas sabiedrības viedokļa noskaidrošanai. |
Smiltenes novada pašvaldības domes priekšsēdētājs E. Avotiņš