![](/img/logo.png)
Ministru kabineta rīkojumi: Šajā laidienā 1 Pēdējās nedēļas laikā 21 Visi
Ministru kabineta rīkojums Nr. 108
Rīgā 2024. gada 13. februārī (prot. Nr. 7 21. §)
Par investīcijas 2.1.2.1.i. projekta "Koplietošanas platforma lielapjoma informācijas izguvei un analīzei" pases un centralizētas funkcijas vai koplietošanas pakalpojumu attīstības plāna apstiprināšanu
1. Apstiprināt Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma investīcijas 2.1.2.1.i. projekta "Koplietošanas platforma lielapjoma informācijas izguvei un analīzei" (turpmāk – projekts) pasi (1. pielikums) un centralizētās funkcijas vai koplietošanas pakalpojumu attīstības plānus (2. un 3. pielikums), kā arī projekta izmaksas ne vairāk kā 1 997 520 euro apmērā, tai skaitā Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma finansējumu investīcijai 1 680 000 euro apmērā un valsts budžeta finansējumu pievienotās vērtības nodokļa izmaksu segšanai ne vairāk kā 317 520 euro apmērā.
2. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai uzaicināt finansējuma saņēmēju – Latvijas Nacionālo bibliotēku – iesniegt projekta iesniegumu Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2. komponentes "Digitālā transformācija" 2.1. reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" 2.1.2.r. reformas "Valsts IKT resursu izmantošanas efektivitātes un sadarbspējas paaugstināšana" investīcijas 2.1.2.1.i. "Centralizētās platformas, sistēmas un koplietošanas pakalpojumi" (turpmāk – investīcija 2.1.2.1.i.) ietvaros.
3. Projektu finansēt investīcijas 2.1.2.1.i. ietvaros, ja projekta iesniegums atbilst Ministru kabineta 2022. gada 14. jūlija noteikumu Nr. 435 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2. komponentes "Digitālā transformācija" 2.1. reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" īstenošanas noteikumi" nosacījumiem.
Ministru prezidente E. Siliņa
Kultūras ministra pienākumu izpildītājs ‒
zemkopības ministrs A. Krauze
1. pielikums
Ministru kabineta
2024. gada 13. februāra
rīkojumam Nr. 108
Investīcijas 2.1.2.1.i. projekta "Koplietošanas platforma lielapjoma informācijas izguvei un analīzei" pase
1. Finansējuma saņēmējs, kas īsteno projektu
1.1. Finansējuma saņēmējs, kas īsteno projektu (institūcija) | Latvijas Nacionālā bibliotēka |
1.2. Projekta īstenošanas partneri | Aizsardzības ministrija, Kultūras ministrija, Kultūras informācijas sistēmu centrs un vismaz viena izglītības iestāde vai zinātniski pētnieciskā institūcija |
2. Saistīto projektu programma
2.1. Programmas nosaukums | Kultūras nozares projektu programma |
2.2. Saistība ar citiem projektiem | Eiropas Reģionālās attīstības fonda
(turpmāk – ERAF) projektā "Kultūras mantojuma satura digitalizācija (1.
kārta)" (2.2.1.2/17/I/001) un projektā "Kultūras mantojuma satura
digitalizācija (2. kārta)" (2.2.1.2/19/I/001) attīstīta vienota digitālā
satura pārvaldības un saglabāšanas sistēma, izveidota vienota satura
izplatīšanas sistēma, izstrādāta autortiesību pārvaldības un satura
licencēšanas sistēma un kultūras pieminekļu informācijas pārvaldības
sistēma "Mantojums". ERAF projektā "Daudzvalodu korpusa un mašīntulkošanas infrastruktūras izveide e-pakalpojumu pieejamības nodrošināšanai" (3DP/3.2.2.1.1/12/IPIA/CFLA/005) izstrādāts papildinājums Latvijas e-pārvaldes infrastruktūrai ar mašīntulkošanas iespēju. ERAF projektos "Mašīntulkošana" (2.2.1.1/16/I/004) un "Mašīntulkošana 2. kārta" (2.2.1.1/18/I/003) izveidota valsts pārvaldes valodas tehnoloģiju tulkošanas platforma "HUGO.LV". Platformā pieejami tādi risinājumi kā mašīntulkošanas, runas atpazīšanas un sintēzes rīki, latgaliešu rakstu valodas pareizrakstības rīks un citi. Tāpat pieejams virtuālo asistentu koplietošanas pakalpojums. Platformas pakalpojumi integrēti starpnozaru un citu ministriju risinājumos. Minēto projektu īstenošana ir pabeigta, līdz ar to nav paredzama aktivitāšu pārklāšanās, projektā tiks izstrādāta specifiska funkcionalitāte, kas nepārklājas ar iepriekšējos projektos izstrādāto funkcionalitāti. Apliecinām dubultā finansējuma riska neesību attiecībā uz projektā attīstāmām sistēmām |
3. Projekta mērķis un galvenie ieguvumi
3.1. Projekta mērķis un galvenais saturs | Projekta mērķis ir izveidot koplietošanas
informācijas sistēmu – platformu, kas nodrošinās automatizētus un daļēji
automatizētus pakalpojumus un servisu lietotājiem, kam nepieciešams
izgūt liela apjoma tekstus un audiovizuālo informāciju no publiskiem
tiešsaistes resursiem, kā arī veikt bezsaistes satura importu un iegūtā
informācijas masīva kvalitatīvu analīzi. Projekts ietekmēs
rīcībpolitikas veidošanas ciklu, datu un informācijas apstrādes
procesus, kā arī būtiski paaugstinās aizsardzības spēju informatīvajā
telpā, kur svarīgas komponentes ir sociālās tīklošanas un video
koplietošanas platformas. Līdz ar to savāktos datus un informāciju būs
iespējams izmantot medijos un sociālās tīklošanas un video koplietošanas
platformās īstenotu informācijas operāciju (piemēram, propaganda,
dezinformācija un citas manipulācijas informatīvajā telpā) atklāšanai,
lai cīnītos pret informatīvo karadarbību, kā arī nodrošinās pastāvīgu
situācijas attīstības monitoringu, lai laikus identificētu signālus un
novērstu spriedzes un saspīlējuma eskalāciju sabiedrībā, agresivitāti un
naidu, kas galvenokārt izpaužas komentāros sociālās tīklošanas un video
koplietošanas platformās, piemēram, saistībā ar politiskiem notikumiem
gan Latvijā, gan kaimiņvalstīs. Platformas lietotāji būs valsts pārvaldes iestādes, tajā skaitā nozaru ministrijas un to padotības iestādes, kuras savā darbībā izmanto informācijas analīzi rīcībpolitikas veidošanai un īstenošanai, kā arī izglītības un zinātnes institūcijas, kultūras iestādes, neatkarīgās iestādes, pašvaldības, pētnieki un studenti, kuriem nepieciešams veikt liela apjoma tiešsaistes informācijas vienreizēju vai regulāru izgūšanu un analīzi iestāžu vai institūciju funkciju nodrošināšanai vai pētniecības nolūkiem. Platformu konceptuāli veidos: 1) informācijas izguves rīki, kas saglabās informācijas masīvā lietotāju pieprasītos informācijas resursus atbilstoši definētajiem parametriem (datu izguves biežums un dziļums), kā arī ļaus importēt bezsaistes informācijas masīvus; 2) informācijas uzglabāšanas un apstrādes vide, kas saglabās un apstrādās no tīmekļa izgūto un importēto informāciju, t. sk. veiks teksta atpazīšanu, mašīntulkošanu un indeksēšanu; 3) nepubliska informācijas pieprasījumu veidošanas un informācijas piegādes vide, kurā lietotāji varēs veidot satura apstrādes pieprasījumus un saņemt pieprasīto informāciju. Platforma tiks veidota, izmantojot un pilnveidojot saistītajos projektos izstrādātos tehnoloģiskos risinājumus un pārizmantojot to komponentes, koda daļas un tehnoloģijas, kā arī veidojot jaunus rīkus specifiski šīs sistēmas vajadzībām. Tiks izmantoti un pielāgoti šādi risinājumi: • LNB tīmekļa rasmošanas sistēma; • LNB digitālo objektu pārvaldības sistēma (turpmāk – DOM); • KISC valodas tehnoloģiju platforma Hugo.lv, lai nodrošinātu svešvalodā esošu publikāciju tulkošanu turpmākai teksta analīzei un sentimenta noteikšanai. Tiks nodrošināta satura vākšana vismaz no šādiem satura tipiem: • tīmekļa vietnes (gan .lv, gan citos domēnos); • sociālie tīkli; • tiešsaistes un bezsaistes audiovizuālā informācija; • bezsaistes teksta informācijas masīvi. Tiks nodrošināta datu apstrāde, tajā skaitā: • datu analīze; • sentimenta noteikšana; • datu indeksēšana; • mašīntulkošana; • runas atpazīšana. Platformas tehniskās arhitektūras izstrādes laikā īpaša uzmanība tiks pievērsta drošības aspektiem, nodrošinot servisu un sistēmu pilnīgu vai daļēju atdalīšanu no esošās LNB fiziskās infrastruktūras, tai skaitā sagatavoto indeksu klasterēšanu, izvietošanu uz klienta infrastruktūras u. c., kā arī tiks nodrošināta sistēmas atbilstība Ministru kabineta 2015. gada 28. jūlija noteikumu Nr. 442 "Kārtība, kādā tiek nodrošināta informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sistēmu atbilstība minimālajām drošības prasībām" prasībām. Ņemot vērā, ka atsevišķu iestāžu vai institūciju drošības prasības varētu būt stingrākas, nekā noteikts Ministru kabineta noteikumos, uzsākot projekta īstenošanu un projekta realizēšanas laikā tiks vērtēta risinājuma atbilstība potenciālo risinājuma lietotāju drošības prasībām, kā arī iespēju robežās tiks mazināti riski, kas varētu rasties projekta realizācijas/nodošanas laikā iestāžu atšķirīgās tehniskās arhitektūras izmantošanas dēļ |
3.2. Projekta pamatojums (aktualitāte/ nepieciešamība/ risināmā problēma) |
Potenciālajiem platformas lietotājiem
šobrīd ir ierobežotas iespējas izmantot publiski pieejamo informāciju un
lielo datu analīzē balstītas informācijas analīzes metodes, lai efektīvi
nodrošinātu platformas lietotājam uzticēto funkciju izpildi vai īstenotu
inovatīvus pētījumus, kas balstīti liela apjoma informācijas analīzē.
Atsevišķās iestādēs vai institūcijās izmantotie informācijas analīzes
risinājumi pēc savas funkcionalitātes daļēji dublējas un tiek izmantoti
tikai konkrētās iestādes vai institūcijas vajadzībām, tādējādi
neefektīvi izmantojot potenciālo platformas lietotāju resursus. Projekta īstenošanas rezultātā tiks izveidota koplietojama informācijas izguves un analīzes platforma, kas ļaus paplašināt informācijas avotu loku, kuru potenciālie platformas lietotāji izmanto informācijas ieguvei, izmantot modernākas informācijas analīzes metodes un paplašināt to valsts pārvaldes iestāžu loku, kas savā darbībā izmanto informācijas analīzi rīcībpolitikas veidošanai un īstenošanai, ilgtermiņā, iespējams, ļaujot atteikties no atsevišķām šobrīd izmantotajām informācijas sistēmām ar līdzīgu funkcionalitāti. Platforma nodrošinās iespēju automatizēti izgūt no publiski pieejamiem tiešsaistes resursiem teksta un audiovizuālo informāciju, kā arī bezsaistes teksta un audiovizuālās informācijas masīvus, veikt to apstrādi (runas atpazīšanu, mašīntulkošanu, indeksāciju) un veidot un izpildīt informācijas analīzes pieprasījumus tekstizracei un datizracei (atslēgvārdu meklēšanu, sentimenta analīzi u. tml.). Sistēmas funkcionalitāte ļaus pilnveidot darba un zinātniskos procesus potenciālajiem platformas lietotājiem, kuru funkcijas saistītas ar publiskās informācijas analīzi un monitoringu, paplašinot izgūstamās informācijas tvērumu (informācijas avotus, starp kuriem īpaši nozīmīgi ir populārākie sociālie tīkli) un informācijas analīzes ātrumu un kvalitāti, kā arī novēršot darbību dublēšanos, vairākiem potenciālajiem platformas lietotājiem izgūstot vienus un tos pašus informācijas avotus. Atbilstoši Obligāto eksemplāru likuma 2. panta otrajai daļai LNB ir pienākums nodrošināt tiešsaistes publikāciju rasmošanu un obligātā eksemplāra kontroli. Pilnveidojot platformā ietilpstošos tehnoloģiskos risinājumus, tiks nodrošināta arī Obligāto eksemplāru likumā minētā obligātā eksemplāra kontroles uzraudzība, vienlaikus ļaujot attīstīt LNB tehnisko kapacitāti arī citu ar informācijas klasificēšanu un indeksēšanu saistīto funkciju efektīvākai izpildei, kas šobrīd lielā mērā tiek veikta manuāli. Ar platformas palīdzību iegūtais, apstrādātais un uzkrātais saturs nodrošinās iespēju potenciālajiem platformas lietotājiem, kā arī pētniekiem un studentiem pilnveidot esošās un izstrādāt arvien jaunas mašīnmācīšanās tehnoloģijas, lai apmācītu mašīnas veikt dažādas darbības, piemēram, prognozes, ieteikumus, klasificēšanu utt., pamatojoties uz vēsturiskiem datiem vai pagātnes pieredzi. Jo vairāk apmācības datu būs pieejami mašīnmācīšanās modelim, jo precīzākas būs prognozes par jauniem, iepriekš neredzētiem datiem. Turklāt ar platformas palīdzību strukturēts teksts un/vai transkribētas runas krājums veidos tekstu korpusu, kas nodrošinās iespēju veikt lingvistikas analīzi un valodas tehnoloģiju izstrādi. Mūsdienās gramatiskie pētījumi ir grūti iedomājami bez dažādiem tekstu korpusiem, jo īpaši – vispārīgā korpusa, kas noteiktās proporcijās atspoguļo valodu visā tās kopumā. Savukārt pats vispārīgais korpuss nav iedomājams bez morfoloģiskā marķējuma, proti, katram vārdlietojumam ir automātiski pievienotas tam atbilstošas morfoloģiskās pazīmes un pamatforma. Šāds marķējums ļauj ievērojami ātrāk un vieglāk tekstu korpusā atrast nepieciešamos datus. Jau līdz šim izveidotā tehnoloģisko risinājumu kopa nodrošināja iespēju, piemēram, Rīgas Stradiņa universitātei iegūt papildu informāciju par koronavīrusa Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes ietekmi uz Latvijas valsti un sabiedrību. Līdz ar to, attīstot platformu, tās nodrošinātie pakalpojumi radīs iespēju efektīvi apzināt cēloņsakarības starp norisēm un uz veiktās informācijas analīzes bāzes sagatavot priekšlikumus rīcībpolitikai, piemēram, apzināt īstenotās stratēģiskās komunikācijas efektivitāti un, ja nepieciešams, koriģēt komunikācijas plānus, veidot informācijas analīzē balstītu politiku dažādās nozarēs un izvērtēt tās īstenošanas efektivitāti u. tml. Savukārt pētniekiem izveidotā platforma ļaus īstenot inovatīvus pētījumus humanitārajās un sociālajās zinātnēs, kas balstīti lielo datu analīzē. Projekta īstenošanas laikā tiks papildināta LNB pakalpojumu saņemšanas kārtība un maksas pakalpojumu cenrādis, lai potenciālajiem pakalpojuma saņēmējiem būtu pieejama informācija par pakalpojumu un pakalpojuma saņemšanas nosacījumiem. |
3.3. Projekta ieguvumi1 | Ieguvuma mērīšanas vai verificēšanas metode un mērāmais rādītājs2 |
vērtība |
sasniegšanas laiks (gads) |
3.3.1. Nodrošināti tīmekļa satura izguves,
pirmapstrādes un analīzes automatizēti un daļēji automatizēti
pakalpojumi: 3.3.1.1. publiski pieejama tīmekļa satura ieguves pakalpojums; 3.3.1.2. bezsaistes teksta un audiovizuālā satura augšupielādes pakalpojums; 3.3.1.3. publiski pieejama tīmekļa un bezsaistes teksta un audiovizuālā satura teksta atpazīšanas, mašīntulkošanas un indeksēšanas pakalpojums; 3.3.1.4. sentimenta noteikšanas pakalpojums; 3.3.1.5. datu analīzes pakalpojums; 3.3.1.6. satura izgūšanas pakalpojums. Pakalpojuma ietvaros potenciālajiem platformas lietotājiem būs iespēja veikt publiski pieejama tiešsaistes un bezsaistes teksta un audiovizuāla satura izgūšanu un analīzi iestādes un zinātniskās darbības nodrošināšanai |
Potenciālo platformas lietotāju (iestāžu, institūciju) skaits, kas izmantos pakalpojumus (nodrošinātas piekļuves sistēmā). Sākotnējā vērtība ir 0 |
4 |
2026. |
3.3.2. Nodrošināta vēsturisko publikāciju
datu pieejamība: 3.3.2.1. par augstākā līmeņa domēnu ".lv"; 3.3.2.2. par ārvalsts domēniem, ja publikācijas satur nozīmīgu informāciju saistībā ar Latviju un ja tā ir identificēta; 3.3.2.3. par sociālajiem tīkliem, ja ir identificēts nozīmīgs saturs tajos. Minētais pakalpojums būs noderīgs potenciālajiem platformas lietotājiem tālākai padziļinātai analīzei un pētniecībai |
Sistēmu pilnvērtīgi plānots ieviest 2026. gadā un arī sasniegt 50 000 publikācijas 2026. gadā un turpmāk ik gadu pēc projekta beigām. Sākotnējā vērtība ir 0 |
50 000 |
2026. |
4. Nepieciešamā finansējuma apjoms un tā sadalījums pa projekta darbībām iznākumu sasniegšanai un būtisko izmaksu veidiem
4.1. Atveseļošanas fonda plāna finansējums (kopā) | 4.2. Plānotais pievienotās vērtības nodokļa (PVN) apmērs (kopā), ja tiks pieprasīta tā segšana3, un avansa apmērs, ja plānots to pieprasīt4 | |
1 680 000 EUR | 317 520 EUR | n/a |
Projekta ietvaros veicamo darbību un būtisko izmaksu veidu raksturojošs apzīmējums |
Izmaksu apmērs (indikatīvi) |
Maksimālais apmērs5 |
Darbības iznākums |
4.3. Izstrādes darbi, izmantojot iteratīvo
pieeju, t. sk.: 4.3.1. sistēmas projektēšana, funkcionālo un nefunkcionālo prasību apzināšana, vērtējot arī plānotā risinājuma atbilstību iestāžu (potenciālo risinājuma lietotāju) drošības prasībām un atšķirīgas tehniskās arhitektūras izmantošanas iespējas; 4.3.2. izstrāde; 4.3.3. akcepttestēšana; 4.3.4. informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (turpmāk – IKT) ārējais drošību audits un ielaušanās testu veikšana; 4.3.5. ieviešana (apmācības, produktīvās lietošanas uzsākšana, atbalsts, atsauksmes) |
1 512 000 EUR | 1 512 000 EUR | Veikti visi nepieciešamie projektēšanas, izstrādes, pielāgošanas un testēšanas darbi, un IKT risinājums ir ieviests ekspluatācijā |
4.4. Projekta vadība, kuras ietvaros tiks nodrošināta projekta darbību plānošana un pārvaldība, projekta administratīvo dokumentu sagatavošana un uzglabāšana, projekta publicitātes obligāto pasākumu īstenošana | 168 000 EUR | 168 000 EUR | Realizēts projekts |
5. Projekta ieguldījums reformu un investīciju mērķu rādītāju sasniegšanā
5.1. Modernizēto pārvaldes procesu IKT risinājumi
Skaits |
IKT risinājuma nosaukums |
Īss apraksts6 |
Valsts mākonī7 (jā/nē) |
Termiņš IKT risinājumu attīstības saskaņošanai8 (gads, ceturksnis) |
Termiņš ieviešanai produkcijā (gads, ceturksnis) |
Risinājuma lietotāji (skaits) |
1 | 5.1.1. Koplietošanas platforma
lielapjoma informācijas izguvei un analīzei (turpmāk – platforma) |
Platforma nodrošinās automatizētus, daļēji
automatizētus pakalpojumus un servisu lietotājiem, kam nepieciešams
izgūt, apstrādāt un analizēt dažādu veidu saturu iestādes darbības
nodrošināšanai. Risinājums tiks veidots kā pakalpojumos bāzēts, bez publiskas vides. Tehniskā arhitektūra ir atkarīga no iestāžu un institūciju drošības prasībām. Tiks izmantoti un pielāgoti vismaz šādi risinājumi: • LNB tīmekļa rasmošanas sistēma; • LNB digitālo objektu pārvaldības sistēma DOM; • KISC valodas tehnoloģiju platforma Hugo.lv, lai nodrošinātu svešvalodā esošu publikāciju tulkošanu turpmākai teksta analīzei un sentimenta noteikšanai. Sistēmas funkcionalitāte Klienta vide: • informācijas pieprasījumi; • informācijas piegāde un tās apskate. Satura vākšana: • tīmekļa lapas (gan LV, gan citos domēnos, tai skaitā ierobežotos); • sociālie tīkli; • audiovizuālā informācija; • teksta masīvi no ārējiem pakalpojumu sniedzējiem. Datu apstrāde: • datu analīze; • sentimenta noteikšana; • datu indeksēšana; • mašīntulkošana; • runas atpazīšana. Datu apstrādē un analīzē tiks izmantotas dažādas tehnoloģijas un risinājumi, tai skaitā izveidotas jaunas iespējas – NER (nosaukumu/entitāšu atpazīšana), atslēgvārdu atpazīšana, sentimenta analīze, valodu korpusu (datu) vākšanas darba plūsmas un procesu izstrāde (paralēli dati, monodati, audiodati), mašīnmācīšanās algoritms apmācībai (mašīntulkošanai), kopsavilkuma radīšana (summarization) |
Jā, LNB | 2024. gada 1. ceturksnis | 2026. gada 1. ceturksnis | Iestāžu skaits (vismaz 4) |
5.2. Centralizētās funkcijas vai koplietošanas pakalpojumi
Skaits |
Pakalpojums (pakalpojumu grupa) |
Koplietošanas pakalpojumu lietotāji (institūcijas) |
Norāde uz MK lēmumu par attīstības plānu9 |
Termiņš ieviešanai (gads, ceturksnis) |
1 | 5.2.1. Informācijas izguve un analīze no lielapjoma datu kopas | – Nozaru ministrijas (vismaz 2) un to
padotības iestādes (vismaz 1) – Izglītības iestādes (vismaz 2) – Kultūras iestādes (vismaz 1) – Zinātnes institūcijas (vismaz 1) |
Tiek iesniegts vienlaikus ar Ministru kabineta rīkojumu par projekta pases apstiprināšanu |
2026. gada 1. ceturksnis |
1 | 5.2.2. Specifiskas datu kopas sagatavošana un nodošana padziļinātai analīzei | – Izglītības iestādes (vismaz 1) – Zinātnes institūcijas (vismaz 1) |
5.3. Centralizēti pārvaldāmās nozares būtiskās datu kopas
Skaits |
Saturu raksturojošs nosaukums |
Termiņš piekļuves nodrošināšanai (gads, ceturksnis) |
1 | Augstākā līmeņa domēnā ".lv", ārvalsts domēnos un sociālajos tīklos, ja tie satur būtisku informāciju saistībā ar Latviju, publicētās vēsturiskās datu kopas | 2026. gada 1. ceturksnis |
6. Projekta pārvaldības un īstenošanas kapacitāte10
Projekts tiks īstenots saskaņā ar Ministru kabineta
2021. gada 7. septembra noteikumiem Nr. 621 "Eiropas Savienības
Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna īstenošanas un uzraudzības
kārtība" un Ministru kabineta 2022. gada 14. jūlija noteikumiem Nr. 435
"Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2.
komponentes "Digitālā transformācija" 2.1. reformu un investīciju
virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā
transformācija" īstenošanas noteikumi" (turpmāk – MK noteikumi Nr. 435). Atbilstoši MK noteikumu Nr. 435 22. punktam projekta uzraudzību nodrošinās Kultūras ministrijas izveidota projekta uzraudzības padome. Projekta uzraudzības padomes sanāksmes tiks sasauktas ne retāk kā reizi sešos mēnešos. Kopumā projekta īstenošana tiks nodrošināta, pielietojot divu līmeņu projekta pārvaldības struktūru: • projekta uzraudzības padome, kas ir atbildīga par projekta rezultātu sasniegšanu, uzrauga projekta darbības, akceptē projekta izmaiņas un lemj par projekta izmaiņu nepieciešamību, ja pēc tādām rodas vajadzība ārēju faktoru dēļ, un veic citus pienākumus; • projekta komanda, kas ietver projekta vadības personālu, procesus nodrošinošo struktūrvienību pārstāvjus (projekta īstenošanas personāls) un ārpakalpojumā piesaistītos speciālistus (var veidot vairākas projekta komandas). Projekta vadības personāls identificē un sagatavo lēmumu projektus par nepieciešamajām projekta izmaiņām, koordinē projekta darbību, vada piegādātāju darbu un veic citus pienākumus. Projekta īstenošanas laikā tiks uzrunāti potenciālie pakalpojumu saņēmēji, izveidojot paplašināto darba grupu, lai tie piedalītios vajadzību apzināšanā un prasību definēšanā. Projekta vadību un projekta īstenošanu nodrošinās LNB darbinieki, kas jau strādā institūcijā, ja nepieciešams, piesaistot personālu uz uzņēmuma līguma pamata. KISC ir projekta sadarbības partneris aktivitātēs saistībā ar valodas tehnoloģiju risinājumu pielāgošanu platformas vajadzībām un piedalīsies ar darbinieku resursu. Projekta īstenošanas kapacitāte tiks nodrošināta: • piesaistot ārpakalpojuma sniedzējus; • iesaistot pamatdarbības procesu nodrošinošo iestāžu pārstāvjus projekta īstenošanā. |
7. Izmaksu/ieguvumu analīze, tai skaitā ietekme uz pārvaldes darbinieku skaitu
Projekta investīcijas ir 1 680 000 EUR. Sociālekonomiskie ieguvumi 10 gadu periodā, kas tiks sasniegti līdz ar projekta realizāciju: 1. Datu ieguves, datu sagatavošanas un tulkošanas automatizācija: 1.1. pieņemot, ka, lai apstrādātu 50 000 publikāciju un sociālo mediju atvērumu, bez automatizācijas būtu nepieciešams šāds laika patēriņš: • 1 minūte datu ieguvei no atvēruma, • 5 minūtes datu apstrādei, • 1 minūte tulkošanai (kopā 7 minūtes). 50 000 x 7 minūtes : 60 minūtēm (stunda) : 160 (stundas jeb viena amata vieta) = darbu veikšanai ir nepieciešamas ~ 36,46 amata vietas; 1.2. pieņemot, ka vidējais atalgojums amata vietai, ieskaitot darba devēja valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu daļu, ir ~ 1683,30, tad kopējais ietaupījums gadā, izmantojot automatizētus datu ieguves, sagatavošanas un tulkošanas rīkus, ir 36,46 x 1683,30 x 12 (mēneši) = 736 477,42 EUR/gadā vai 6 955 825,28i EUR 10 gadu periodā pēc projekta darbību ieviešanas. 2. Platformas efektīva izmantošana: 2.1. pieņemot, ka vidējais atalgojums informācijas sistēmas administratora amata vietai, ieskaitot darba devēja valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksa daļu, ir ~ 2 536 EUR/mēnesī; 2.2. kā centralizēta platforma, kas nodrošinās automatizētus un daļēji automatizētus pakalpojumus un servisu, nodrošinās iestādēm darba efektivitātes uzlabojumu un nebūs nepieciešama papildu informācijas sistēmas administratora iesaiste, pretstatā tam, ja katra iestāde savā infrastruktūrā uztur dažādus mediju monitoringa risinājumus un šo risinājumu uzturēšanai un administrēšanai ir nepieciešamas vidēji 0,25 slodzes. Ņemot vērā, ka sistēmas lietošanu uzsāks vismaz 4 iestādes, tad kopējais ietaupījums ir 4 x 0,25 (slodze) = 1 amata vieta, kas gadā veido 2 536 x 12 = 30 428 EUR vai 289 066i EUR 10 gadu periodā pēc projekta darbību ieviešanas. 3. Datu apstrādes procesu automatizācija un optimizācija: 3.1. pieņemot, ka 10 000 publikāciju un sociālo mediju atvērumu būtu nepieciešama padziļināta apstrāde, papildus veltot vismaz 30 minūtes katram atvērumam, neieskaitot iepriekš minētās 7 minūtes, kas ir sākotnējā atvēruma apstrādei nepieciešamais laiks, tad 10 000 x 30 minūtes : 60 minūtēm (stunda) : 160 (stundas jeb viena amata vieta) = darbu veikšanai papildus ir nepieciešamas ~ 31,25 amata vietas; 3.2. pieņemot, ka vidējais atalgojums amata vietai, ieskaitot darba devēja valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu daļu, ir ~ 1683,30, tad kopējais ietaupījums gadā, izmantojot datu apstrādes automatizāciju un optimizāciju, ir 31,25 x 1683,30 x 12 (mēneši) = 631 237,50 EUR/gadā vai 5 998 100,50i EUR 10 gadu periodā pēc projekta darbību ieviešanas. i Piezīme. Ņemot vērā, ka platformu ir plānots ieviest produkcijas vidē 2026. gada pirmajā ceturksnī, sociālekonomisko ieguvumu aprēķinā ir iekļauts arī 2026. gada otrais pusgads, pieņemot, ka ietaupījums minētajā gadā ir ½ no pilna gada ietaupījuma. Kopējais projekta lietderīgums 10 gadu pārskata periodā aprēķināts no projekta ieguvumiem kopsummā 13 242 992 euro, atņemot investīcijas 1 680 000 euro un pievienotās vērtības nodokli 317 520 euro, un provizoriskās uzturēšanas izmaksas 10 gadu periodā 2 607 066 euro, iegūstam kopējo projekta lietderīgumu 8 638 406 euro. Amata vietu skaita samazinājums/palielinājums valsts pārvaldē un izglītības un zinātnes institūcijās nav paredzēts. Vienlaikus ar esošajām amata vietām būs iespējams apstrādāt lielāku informācijas apjomu. |
8. Cita būtiska informācija
LNB kā finansējuma saņēmējs un KISC kā investīcijas
projekta īstenošanas partneris nodrošinās, ka investīcijas projekta
līdzekļi tiks ieguldīti tikai LNB un KISC IS un to risinājumu attīstībā,
veicot pasūtījumus atbilstoši publisko iepirkumu normatīvajam
regulējumam. Investīcijas projekta ietvaros attīstītās IS un to
risinājumi nebūs pieejami komersantiem un investīciju projekta
īstenošanas rezultātā komersanti nevarēs gūt priekšrocības attiecībā
pret citiem Eiropas Savienības komersantiem. Tātad LNB kā finansējuma
saņēmējam un KISC kā investīcijas projekta īstenošanas partnerim
sniegtais atbalsts nav kvalificējams kā komercdarbības atbalsts, jo tas
tiks piešķirts valsts deleģētas funkcijas veikšanai. Viens no būtiskiem projekta riskiem attiecināms uz finanšu risku – cilvēkdienas izmaksas informācijas sistēmu pilnveidošanā var ietekmēt maksimāli plānoto funkcionalitāti, tomēr ar piešķirto finansējumu plānots sasniegt projekta mērķus. Citi riski šobrīd nav identificēti |
Lietotie saīsinājumi:
DOM – Latvijas Nacionālās bibliotēkas digitālo objektu pārvaldības sistēma (angl. – Digital Object Management)
ERAF – Eiropas Reģionālās attīstības fonds
IKT – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
IS – informācijas sistēma
KISC – Kultūras informācijas sistēmu centrs
LNB – Latvijas Nacionālā bibliotēka
NER – nosaukumu/entitāšu atpazīšana
1 Obligāti jāiekļauj vismaz viens (vēlami vismaz divi) būtisks ieguvums, kas tiek sasniegts jau projekta īstenošanas laikā. Šajā sadaļā ir jānorāda būtiski ieguvumi nozarei, institūcijai, sabiedrībai, bet nav jānorāda iznākumi – ieguldījumi Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2.1. mērķa rādītāju sasniegšanā, ko norāda 5. punktā.
2 Piemēram, ja ieguvums ir personāla administrēšanas funkcijas centralizācija, tad mērījums varētu būt, piemēram, tiešās pārvaldes darbinieku skaits, kas to izmanto, vērtība, piemēram, 10000, un sasniegšanas laiks – 2026. gads.
3 PVN netiek attiecināts projektu īstenotājiem, kas to var attiecināt patstāvīgi. Pārējie projektu īstenotāji var pieprasīt to attiecināt, norādot apmēru un saskaņojot to ar Finanšu ministriju.
4 Avansa maksājumi ir attiecināmi uz projektu īstenotājiem, kas nav valsts tiešās pārvaldes institūcijas. Jānorāda apmērs, kas nepārsniedz 30 % no attiecināmo izmaksu kopsummas, un jāsaskaņo ar Finanšu ministriju.
5 Apmērs, ko nedrīkst pārsniegt, nesaskaņojot grozījumus Ministru kabinetā. Ja ierobežojumi uz konkrēto pozīciju nav attiecināmi, tad norāda "n/a".
6 Informācija, kas norādīta Ministru kabineta 2021. gada 31. augusta noteikumu Nr. 597 "Valsts informācijas sistēmu attīstības projektu uzraudzības kārtība" (tai skaitā IKT būvvaldes kārtība) 2. pielikuma "Valsts informācijas sistēmas attīstības aktivitātes apraksts" 3. punktā.
7 Informācija, kas norādīta Ministru kabineta 2021. gada 31. augusta noteikumu Nr. 597 "Valsts informācijas sistēmu attīstības projektu uzraudzības kārtība" (tai skaitā IKT būvvaldes kārtība) 2. pielikuma "Valsts informācijas sistēmas attīstības aktivitātes apraksts" 6.1. apakšpunktā.
8 Tai skaitā IKT būvvaldes kārtībā jau saņemtā VARAM saskaņojuma datums vai plānotais termiņš, kad tas tiks saņemts.
9 Ja koplietošanas pakalpojuma attīstības plāns tiek vienlaikus iesniegts ar Ministru kabineta rīkojumu par projekta atlases kārtu, par to pievieno norādi.
10 Kapitālsabiedrības un pašvaldības norāda arī finanšu kapacitāti atbilstoši finansēšanas nosacījumiem.
2. pielikums
Ministru kabineta
2024. gada 13. februāra
rīkojumam Nr. 108
Centralizētās funkcijas vai koplietošanas pakalpojuma "Informācijas izguve un analīze no lielapjoma datu kopas" attīstības plāns
1. Centralizētā funkcija vai koplietošanas pakalpojums (turpmāk – pakalpojums)
Norāda pakalpojuma saturu atspoguļojošu nosaukumu un
īsu satura aprakstu, kas obligāti ietver pakalpojuma sniegšanas un
saņemšanas galvenos nosacījumus Izmantojot projekta pases 3.3.1. apakšpunktā norādīto projekta ieguvumu – tīmekļa satura izguves, pirmapstrādes un analīzes automatizētos un daļēji automatizētos pakalpojumus –, tiks izveidots koplietošanas pakalpojums "Informācijas izguve un analīze no lielapjoma datu kopas", kas nodrošinās iespēju izgūt no publiski pieejamiem tiešsaistes resursiem teksta un audiovizuālo informāciju, kā arī bezsaistes teksta un audiovizuālās informācijas masīvus, veikt to apstrādi (runas atpazīšanu, mašīntulkošanu, indeksāciju), veidot un izpildīt informācijas analīzes pieprasījumus (atslēgvārdu meklēšanu, sentimenta analīzi u. tml.). Pakalpojums ļaus pilnveidot darba procesus, kas saistīti ar publiskās informācijas analīzi un monitoringu, paplašinot izgūstamās informācijas tvērumu (informācijas avotus, starp kuriem īpaši nozīmīgi ir populārākie sociālie tīkli) un informācijas analīzes ātrumu un kvalitāti, kā arī novēršot darbību dublēšanos, vairākiem pakalpojuma saņēmējiem izgūstot vienus un tos pašus informācijas avotus. Minēto koplietošanas pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas nosacījumi tiks izstrādāti atbilstoši Obligāto eksemplāru likuma 5. panta piektās daļas nosacījumiem, ka pakalpojuma sniedzējs automatizēti vāc un arhivē (rasmo) internetā brīvi pieejamās tiešsaistes publikācijas. Piekļuve datiem tiks nodrošināta, pamatojoties uz Autortiesību likumu, kā arī tad, ja datu kopas tiks izmantotas zinātniskiem un izglītības mērķiem |
2. Pakalpojuma sniedzējs
Institūcijas – centralizētās funkcijas
nodrošinātājas vai pakalpojuma sniedzējas nosaukums Latvijas Nacionālā bibliotēka (turpmāk – LNB) |
3. Pakalpojuma rādītāji (pakalpojuma līmeņa vienošanās līmeņi (SLA))
Norāda pakalpojuma kvalitātes, apjoma un līmeņa
rādītāju īsus aprakstus un plānotās vērtības
Pakalpojuma sniedzējs nodrošinās pakalpojuma saņēmējam dažādus saziņas kanālus, piemēram, elektroniskā pasta adresi, tālruni, virtuālo asistentu, lai pakalpojuma saņēmējs varētu saņemt konsultācijas un atbalstu ar pakalpojuma lietošanu saistītajos jautājumos, kā arī informēt par pakalpojuma kļūmēm vai nepieejamību |
4. Pakalpojuma saņēmēju loks
Raksturo pakalpojuma saņēmēju loku, pakalpojuma
izvēršanas gadījumā nodalot esošo, projekta rezultātā plānoto (obligāti)
un turpmākas attīstības perspektīvu Valsts pārvaldes iestādes, neatkarīgās iestādes, izglītības un zinātnes institūcijas, tajā skaitā pētnieki un studenti, kā arī pašvaldības |
5. Pakalpojuma sniegšanu nodrošinošais IKT risinājums
Norāda IKT risinājumu (risinājumus), kas pēc būtības
nodrošina pakalpojumu sniegšanu un kuru darbināšana/uzturēšana veido
būtisku daļu no pakalpojumu sniegšanas izmaksām (mazāk nozīmīgus
atbalsta risinājumus nenorāda) Pakalpojumu nodrošināšanā tiks izmantoti šādi IKT resursi: – LNB tīmekļa rasmošanas sistēma; – LNB digitālo objektu pārvaldības sistēma; – LNB mākoņdatošanas pakalpojumā esošie IKT resursi; – Kultūras informācijas sistēmu centra valodas tehnoloģiju platforma Hugo.lv; – Koplietošanas platforma lielapjoma informācijas izguvei un analīzei, kas projekta ietvaros tiks izveidota |
6. Pakalpojuma sniegšanas un saņemšanas tiesiskais regulējums un pakalpojuma ieviešanas stratēģija
Norāda esošo un plānoto (projekta īstenošanas laikā)
tiesisko regulējumu. Izskaidro pakalpojumu ieviešanas un saņēmēju loka izvēršanas stratēģiju, ja tā nav balstīta uz tiesiskā regulējuma noteiktu obligātu centralizētās funkcijas vai pakalpojuma izmantošanu 1. Digitālās transformācijas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam – politikas plānošanas dokuments, kas nosaka Latvijas digitālās transformācijas (informācijas sabiedrības attīstības) politiku, kura iezīmē vienotas valsts pārvaldes, tautsaimniecības un sabiedrības digitālās attīstības vadlīnijas. 2. Ministru kabineta 2022. gada 14. jūlija noteikumi Nr. 435 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2. komponentes "Digitālā transformācija" 2.1. reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" īstenošanas noteikumi". 3. Projekta īstenošanas laikā tiks izvērtēta tiesiskā regulējuma izmaiņu nepieciešamība, lai detalizēti noteiktu koplietošanas pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas noteikumus, t. sk. izvērtējot iespēju noteikt atsevišķām pakalpojumu saņēmēju grupām obligātu koplietošanas pakalpojumu izmantošanu, lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējību. 4. Projekta īstenošanas laikā un pēc koplietošanas pakalpojumu ieviešanas tiks nodrošināti regulāri dažādu veidu pasākumi, lai pēc iespējas uzrunātu lielāku potenciālo pakalpojumu saņēmēju loku, popularizējot koplietošanas pakalpojumus |
7. Pakalpojuma finansēšanas pieeja1
Norāda, vai pakalpojuma sniegšanas finansēšanā ir
plānots iesaistīt arī pakalpojumu saņēmējus, piemēram, pārdalot no
pakalpojumu saņēmējiem vai ar tiešiem maksājumiem saņemot daļu no
pakalpojuma sniegšanai nepieciešamā finansējuma, vai arī pakalpojums
tiks finansēts no valsts budžeta pakalpojuma sniedzēja izdevumu
programmas. Īpaši norāda (un aizpilda 8. punktu), ja pakalpojumu sniegšanu nevarēs nodrošināt atbilstoši esošajiem budžeta līdzekļiem Koplietošanas pakalpojums tiks nodrošināts bez maksas tajā daļā, kas ir saistīta ar standartizētas informācijas vākšanu un apstrādi. Ja pakalpojuma saņēmējam būs nepieciešams augšupielādēt savu datu masīvu un veikt tajā informācijas apstrādi ar pakalpojumā pieejamiem līdzekļiem un/vai definēt specifiskus atlases kritērijus specifiskas un individualizētas datu kopas sagatavošanai un nodošanai padziļinātai analīzei, pakalpojuma saņēmējs varēs izmantot koplietošanas pakalpojumu "Specifiskas datu kopas sagatavošana un nodošana padziļinātai analīzei" un papildus maksās par mākoņdatošanas pakalpojumiem, kas tieši tiek lietoti konkrētā pakalpojuma saņēmēja informācijas un datu apstrādē un uzglabāšanā, vai par specifiskiem pielāgošanas darbiem, lai nodrošinātu pilnvērtīgu koplietošanas pakalpojumu konkrētā pakalpojuma saņēmēja vajadzībām |
8. Pakalpojuma sniegšanas uzsākšanai vai izvēršanai nepieciešamā papildu valsts budžeta finansējuma apmērs un pamatojums, ņemot vērā arī ieguvumus un izmaksas2
Pamato papildu izmaksas, ņemot vērā ieguvumus.
Konkrēti norāda plānotos ieguvumus un ietaupījumus, kas var ietvert arī
pārvaldes darbinieku skaitu samazinājumu, norādot ietaupījumu sadalījumu
pa institūcijām vai resoriem. Ja papildu izmaksas ir saskaņotas,
pieņemot saistīto tiesisko regulējumu, tad atsaucas ar atbilstošām
saitēm uz pamatojošajiem pierādījumiem. Pamatojumam no izmaksu viedokļa norāda nepieciešamo papildu finansējumu mēnesī, sadalot to pa būtiskām izmaksu pozīcijām un pamatojot katru no tām Koplietošanas pakalpojumu sniegšanas uzsākšana tiks finansēta no investīcijas projekta līdzekļiem, papildu valsts budžeta finansējums nav nepieciešams. Ja tiks konstatēts, ka ir nepieciešams papildu finansējums projekta ieguvumu uzturēšanai, Kultūras ministrija normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā sagatavos un iesniegs Finanšu ministrijā ekonomiski izvērtētu pieprasījumu papildu finansējumam |
Lietotie saīsinājumi:
SLA – pakalpojuma līmeņa vienošanās (angl. – Service Level Agreement)
IKT – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
Piezīmes.
1. Saskaņā ar informatīvajā ziņojumā "Par valsts pārvaldes informācijas un komunikācijas tehnoloģiju koplietošanas pakalpojumu attīstības plānošanu un finansēšanu" (pieņemts zināšanai Ministru kabineta 2022. gada 7. jūnija sēdē (prot. Nr. 30 29. §)) definētajām centralizēto funkciju un IKT koplietošanas pakalpojumu finansēšanas pieejām.
2. Aizpilda, ja 7. punktā norādītā izvēlētā finansēšanas pieeja paredz, ka pakalpojuma uzturēšanu pakalpojuma sniedzējs nevar nodrošināt atbilstoši esošajiem budžeta līdzekļiem un ir nepieciešama finansējuma pārdale no pakalpojuma izmantotājiem (citām valsts budžeta iestādēm) vai ir nepieciešams papildu valsts budžeta finansējums, kas tiks pieprasīts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
3. pielikums
Ministru kabineta
2024. gada 13. februāra
rīkojumam Nr. 108
Centralizētās funkcijas vai koplietošanas pakalpojuma "Specifiskas datu kopas sagatavošana un nodošana padziļinātai analīzei" attīstības plāns
1. Centralizētā funkcija vai koplietošanas pakalpojums (turpmāk – pakalpojums)
Norāda pakalpojuma saturu atspoguļojošu nosaukumu un
īsu satura aprakstu, kas obligāti ietver pakalpojuma sniegšanas un
saņemšanas galvenos nosacījumus Izmantojot projekta pases 3.3.2. apakšpunktā norādīto projekta ieguvumu – nodrošināta vēsturisko augstākā līmeņa domēna ".lv" publikācijas datu pieejamība –, tiks izveidots koplietošanas pakalpojums "Specifiskas datu kopas sagatavošana un nodošana padziļinātai analīzei", kas sniegs iespēju pēc pakalpojuma saņēmēja lūguma pakalpojuma sniedzējam vai pašam pakalpojuma saņēmējam definēt specifiskus atlases kritērijus specifiskas un individualizētas datu kopas sagatavošanai un nodošanai padziļinātai analīzei. Minēto koplietošanas pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas nosacījumi tiks izstrādāti atbilstoši Obligāto eksemplāru likuma 5. panta piektās daļas nosacījumiem, ka pakalpojuma sniedzējs automatizēti vāc un arhivē (rasmo) internetā brīvi pieejamās tiešsaistes publikācijas. Piekļuve datiem tiks nodrošināta, pamatojoties uz Autortiesību likumu, kā arī tad, ja datu kopas tiks izmantotas zinātniskiem un izglītības mērķiem |
2. Pakalpojuma sniedzējs
Institūcijas – centralizētās funkcijas
nodrošinātājas vai pakalpojuma sniedzējas nosaukums Latvijas Nacionālā bibliotēka (turpmāk – LNB) |
3. Pakalpojuma rādītāji (pakalpojuma līmeņa vienošanās līmeņi (SLA))
Norāda pakalpojuma kvalitātes, apjoma un līmeņa
rādītāju īsus aprakstus un plānotās vērtības
Pakalpojuma sniedzējs nodrošinās pakalpojuma saņēmējam dažādus saziņas kanālus, piemēram, elektroniskā pasta adresi, tālruni, virtuālo asistentu, lai pakalpojuma saņēmējs varētu saņemt konsultācijas un atbalstu ar pakalpojuma lietošanu saistītajos jautājumos, kā arī informēt par pakalpojuma kļūmēm vai nepieejamību |
4. Pakalpojuma saņēmēju loks
Raksturo pakalpojuma saņēmēju loku, pakalpojuma
izvēršanas gadījumā nodalot esošo, projekta rezultātā plānoto (obligāti)
un turpmākas attīstības perspektīvu Valsts pārvaldes iestādes, neatkarīgās iestādes, izglītības un zinātnes institūcijas, kā arī pašvaldības |
5. Pakalpojuma sniegšanu nodrošinošais IKT risinājums
Norāda IKT risinājumu(-us), kas pēc būtības
nodrošina pakalpojumu sniegšanu un kura(-u) darbināšana/uzturēšana veido
būtisku daļu no pakalpojumu sniegšanas izmaksām (mazāk nozīmīgus
atbalsta risinājumus nenorāda) Pakalpojumu nodrošināšanā tiks izmantoti šādi IKT resursi: – LNB tīmekļa rasmošanas sistēma; – LNB digitālo objektu pārvaldības sistēma; – LNB mākoņdatošanas pakalpojumā esošie IKT resursi; – Kultūras informācijas sistēmu centra valodas tehnoloģiju platforma Hugo.lv; – Koplietošanas platforma lielapjoma informācijas izguvei un analīzei, kas projekta ietvaros tiks izveidota |
6. Pakalpojuma sniegšanas un saņemšanas tiesiskais regulējums un pakalpojuma ieviešanas stratēģija
Norāda esošo un plānoto (projekta īstenošanas laikā)
tiesisko regulējumu. Izskaidro pakalpojumu ieviešanas un saņēmēju loka izvēršanas stratēģiju, ja tā nav balstīta uz tiesiskā regulējuma noteiktu obligātu centralizētās funkcijas vai pakalpojuma izmantošanu 1. Digitālās transformācijas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam – politikas plānošanas dokuments, kas nosaka Latvijas digitālās transformācijas (informācijas sabiedrības attīstības) politiku, kura iezīmē vienotas valsts pārvaldes, tautsaimniecības un sabiedrības digitālās attīstības vadlīnijas. 2. Ministru kabineta 2022. gada 14. jūlija noteikumi Nr. 435 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2. komponentes "Digitālā transformācija" 2.1. reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" īstenošanas noteikumi". 3. Projekta īstenošanas laikā tiks izvērtēta tiesiskā regulējuma izmaiņu nepieciešamība, lai detalizēti noteiktu koplietošanas pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas noteikumus, t. sk. izvērtējot iespēju noteikt atsevišķām pakalpojumu saņēmēju grupām obligātu koplietošanas pakalpojumu izmantošanu, lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējību. 4. Projekta īstenošanas laikā un pēc koplietošanas pakalpojumu ieviešanas tiks nodrošināti regulāri dažādu veidu pasākumi, lai pēc iespējas uzrunātu lielāku potenciālo pakalpojumu saņēmēju loku, popularizējot koplietošanas pakalpojumus |
7. Pakalpojuma finansēšanas pieeja1
Norāda, vai pakalpojuma sniegšanas finansēšanā ir
plānots iesaistīt arī pakalpojumu saņēmējus, piemēram, pārdalot no
pakalpojumu saņēmējiem vai ar tiešiem maksājumiem saņemot daļu no
pakalpojuma sniegšanai nepieciešamā finansējuma, vai arī pakalpojums
tiks finansēts no valsts budžeta pakalpojuma sniedzēja izdevumu
programmas. Īpaši norāda (un aizpilda 8. punktu), ja pakalpojumu sniegšanu nevarēs nodrošināt atbilstoši esošajiem budžeta līdzekļiem Ņemot vērā, ka koplietošanas pakalpojumu nodrošināšanā tiek izmantoti arī LNB mākoņdatošanas pakalpojuma IKT resursi un ka saskaņā ar likuma "Par Latvijas Nacionālo bibliotēku" 6. panta piekto daļu māķondatošanas pakalpojumi ir maksas pakalpojumi, pakalpojumu saņēmēji, kuri izmantos koplietošanas pakalpojumus, papildus maksās par mākoņdatošanas pakalpojumiem, kas tieši tiek izmantoti konkrētā pakalpojuma saņēmēja informācijas un datu apstrādē un uzglabāšanā, vai par specifiskiem pielāgošanas darbiem, lai nodrošinātu pilnvērtīgu koplietošanas pakalpojumu konkrētā pakalpojuma saņēmēja vajadzībām |
8. Pakalpojuma sniegšanas uzsākšanai vai izvēršanai nepieciešamā papildu valsts budžeta finansējuma apmērs un pamatojums, ņemot vērā arī ieguvumus un izmaksas2
Pamato papildu izmaksas, ņemot vērā ieguvumus.
Konkrēti norāda plānotos ieguvumus un ietaupījumus, kas var ietvert arī
pārvaldes darbinieku skaita samazinājumu, norādot ietaupījumu sadalījumu
pa institūcijām vai resoriem. Ja papildu izmaksas ir saskaņotas,
pieņemot saistīto tiesisko regulējumu, tad atsaucas ar atbilstošām
saitēm uz pamatojošajiem pierādījumiem. Pamatojumam no izmaksu viedokļa norāda nepieciešamo papildu finansējumu mēnesī, sadalot to pa būtiskām izmaksu pozīcijām un pamatojot katru no tām Koplietošanas pakalpojumu sniegšanas uzsākšana tiks finansēta no investīcijas projekta līdzekļiem, papildu valsts budžeta finansējums nav nepieciešams. Ja tiks konstatēts, ka ir nepieciešams papildu finansējums projekta ieguvumu uzturēšanai, Kultūras ministrija normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā sagatavos un iesniegs Finanšu ministrijā ekonomiski izvērtētu pieprasījumu papildu finansējumam |
Lietotie saīsinājumi:
SLA – pakalpojuma līmeņa vienošanās (angl. – Service Level Agreement)
IKT – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
Piezīmes.
1. Saskaņā ar informatīvajā ziņojumā "Par valsts pārvaldes informācijas un komunikācijas tehnoloģiju koplietošanas pakalpojumu attīstības plānošanu un finansēšanu" (pieņemts zināšanai Ministru kabineta 2022. gada 7. jūnija sēdē (prot. Nr. 30 29. §)) definētajām centralizēto funkciju un IKT koplietošanas pakalpojumu finansēšanas pieejām.
2. Aizpilda, ja 7. punktā norādītā izvēlētā finansēšanas pieeja paredz, ka pakalpojuma uzturēšanu pakalpojuma sniedzējs nevar nodrošināt atbilstoši esošajiem budžeta līdzekļiem un ir nepieciešama finansējuma pārdale no pakalpojuma izmantotājiem (citām valsts budžeta iestādēm) vai ir nepieciešams papildu valsts budžeta finansējums, kas tiks pieprasīts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.