![](/img/logo.png)
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā ir lietoti šādi termini:
1) dabas lieguma zona — apvidus ar cilvēka darbības mazpārveidotām dabiskajām ekosistēmām, kuru turpmāko aizsardzību nodrošina speciāli noteikumi;
2) ainavu aizsardzības zona — apvidus ap dabas lieguma zonām un vietas ar Ziemeļvidzemei raksturīgām kultūrvides ainavām, kuru aizsardzības un izmantošanas noteikumi katrā vietā saskaņojami ar biosfēras rezervāta veidošanas mērķiem;
3) neitrālā zona — biosfēras rezervāta ārējā zona, kurā tiek nodrošināta ilgtspējīga dabsaimniecība kā lokālās attīstības priekšnoteikums;
4) blīvi apdzīvota vieta — pilsētas, izņemot to lauku teritoriju, lauku apdzīvotās vietas ar blīvu apbūvi un pilsētvidei raksturīgiem elementiem.
2.pants. Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts (turpmāk — Biosfēras rezervāts) ir starptautiskas nozīmes aizsargājama dabas teritorija ar noteiktu platību, kas atrodas īpašā valsts aizsardzībā. Biosfēras rezervāts pārstāv starptautiski atzītas mērenajai mežu joslai raksturīgas sauszemes un Baltijas jūras piekrastes ekosistēmas.
3.pants. Biosfēras rezervāta mērķis nacionālā un starptautiskā nozīmē ir sasniegt līdzsvaru dabas daudzveidības aizsardzībā, ekonomiskās attīstības veicināšanā un kultūras vērtību saglabāšanā.
4.pants. Biosfēras rezervāta galvenie uzdevumi ir:
1) nodrošināt teritorijas ainavu, ekosistēmu, sugu un ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu;
2) veicināt teritorijas ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību;
3) nodrošināt informācijas apriti vides pētījumu, monitoringa un vides izglītības jomā attiecībā uz vietējo, nacionālo un starptautisko vides aizsardzības un reģionālās attīstības jautājumu risināšanu Biosfēras rezervāta teritorijā;
4) veicināt sabiedrības izpratni vides aizsardzības un teritorijas ilgtspējīgas attīstības jautājumos;
5) veicināt degradētu ekosistēmu atjaunošanu iespējami tuvu dabiskajam stāvoklim.
5.pants. Biosfēras rezervāta robežas noteiktas saskaņā ar šā likuma 1. un 2.pielikumu. Tā platība ir 457 697 hektāri sauszemes un 16 750 hektāru jūras akvatorijas.
II nodaļa
Biosfēras rezervāta pārvalde
6.pants. Biosfēras rezervāta pārvaldi realizē administrācija. Tā ir Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pārraudzībā esoša valsts institūcija, kas darbojas saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu nolikumu.
7.pants. Biosfēras rezervāta administrāciju vada direktors, kuru pēc vides valsts ministra ieteikuma ieceļ amatā un atbrīvo no amata vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs.
8.pants. Lai nodrošinātu teritorijas vides aizsardzības, sociālās un ekonomiskās attīstības jautājumu saskaņošanu, tiek izveidota Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta konsultatīvā padome, kuras sastāvu un nolikumu apstiprina Ministru kabinets.
9.pants. Biosfēras rezervāta finansu līdzekļus veido:
1) valsts pamatbudžeta līdzekļi;
2) pašvaldību piešķirtie līdzekļi;
3) fizisko un juridisko personu ziedojumi un dāvinājumi;
4) par maksas pakalpojumiem iegūtie līdzekļi.
III nodaļa
Biosfēras rezervāta funkcionālās zonas
10.pants. Lai nodrošinātu teritorijas ainavu, ekosistēmu, sugu un ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu un degradētu ekosistēmu atjaunošanu un veicinātu teritorijas ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību, Biosfēras rezervāta teritorija tiek iedalīta funkcionālajās zonās.
11.pants. Biosfēras rezervātā ir noteikta:
1) dabas lieguma zona;
2) ainavu aizsardzības zona;
3) neitrālā zona.
12.pants. Dabas lieguma zona ir noteikta, lai aizsargātu cilvēka darbības mazpārveidotas dabiskās ekosistēmas, kurās sastopamas aizsargājamās un apdraudētās savvaļas sugas.
13.pants. Ainavu aizsardzības zona ir noteikta, lai saglabātu Ziemeļvidzemei raksturīgo kultūrvides ainavu, tūrisma un atpūtas resursus un samazinātu antropogēno ietekmi uz dabas lieguma zonu, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu teritorijas attīstību un sabalansētu dabas resursu izmantošanu.
14.pants. Neitrālā zona ir noteikta, lai veicinātu intensīvu un ilgtspējīgu dabsaimniecību. Neitrālajā zonā tiek iekļautas visas pilsētas un blīvi apdzīvotās vietas Biosfēras rezervāta teritorijā.
15.pants. Īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumus dabas lieguma zonā un ainavu aizsardzības zonā nosaka Ministru kabineta izdoti individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi. Neitrālās zonas izmantošanu regulē pašvaldību ģenerālplāni un šo teritoriju apbūves noteikumi.
16.pants. Neitrālajā zonā un ainavu aizsardzības zonā meži apsaimniekojami pēc vispārējā kārtībā apstiprinātiem mežu ierīcības plāniem.
17.pants. Dabas lieguma zonā meži apsaimniekojami pēc mežu ierīcības plāniem, kas izstrādāti saskaņā ar valsts meža dienesta un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas vienošanos.
18.pants. Lai noteiktu administratīvos, dabas aizsardzības un citus nepieciešamos pasākumus, Biosfēras rezervātam tiek izstrādāts dabas aizsardzības plāns, kuru apstiprina Ministru kabinets.
19.pants. Biosfēras rezervāta dabas aizsardzības plānā un aizsardzības un izmantošanas noteikumos paredzētie ierobežojumi ir saistoši visām Biosfēras rezervāta robežās esošajām fiziskajām un juridiskajām personām un visu līmeņu teritoriālplānojumiem.
20.pants. Biosfēras rezervātā saglabājas zemes reformas gaitā iegūtās zemes lietošanas un īpašuma tiesības, kā arī īpašuma tiesību aprobežojumi. Papildus nosakāmie zemes īpašuma tiesību aprobežojumi noformējami likumā noteiktajā kārtībā.
21.pants. Lauku apvidus zemēs, kas atrodas krasta kāpu aizsargjoslā, jauni zemes īpašumi izveidojami vienlaidu platībās, kuras nedrīkst būt mazākas par 10 hektāriem, izņemot zemes reformas gaitā likumīgi izveidotos īpašumus. Atsavinot zemes īpašumus, tos nedrīkst sadalīt tā, ka viena no daļām ir mazāka par 10 hektāriem, izņemot gadījumus, kad tā tiek pievienota piegulošajam īpašumam, ar nosacījumu, ka pārējās daļas nav mazākas par 10 hektāriem.
Pārejas noteikumi
1. Biosfēras rezervāta teritorijā attiecībā uz īpaši aizsargājamām teritorijām saglabājas piekrītošu īpašuma tiesību aprobežojumi un līdz jaunu līgumu slēgšanai spēkā ir līgumi “Par īpaši aizsargājamā dabas objekta vai tā daļas režīma nodrošināšanu”.
2. Valsts zemes dienests gada laikā pēc tam, kad Saeima pieņēmusi attiecīgu likumu, kopā ar Biosfēras rezervāta administrāciju precizē Biosfēras rezervāta robežas un nodrošina to iezīmēšanu valsts pamatkartē un pagastu plānos.
3. Līdz jaunu mežu ierīcības plānu apstiprināšanai Biosfēras rezervāta dabas lieguma zonu meži apsaimniekojami pēc esošajiem mežu ierīcības plāniem.
4. Ministru kabinets līdz 1998.gada 30.novembrim apstiprina Biosfēras rezervāta dabas aizsardzības plānu.
Likums Saeimā pieņemts 1997.gada 11.decembrī.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1997.gada 30.decembrī
Likuma “Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu”
1.pielikums
Likuma “Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu”
2.pielikums
Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta robežu apraksts
1–2–10 — no robežstaba nr.219 pa Latvijas–Igaunijas robežu līdz robežstabam nr.442;
10–11 — no robežstaba nr.442 uz rietumiem līdz iedomātam punktam uz 10 m izobatas;
11–12 — pa 10 m izobatu uz dienvidiem līdz iedomātam punktam uz izobatas uz rietumiem no Vārzām;
12–13 — no iedomātā punkta uz 10 m izobatas uz austrumiem līdz Vārzām;
13–14 — pa Vārzu ceļu līdz automaģistrālei Baltezers–Ainaži;
14–15 — pa automaģistrāli Baltezers–Ainaži līdz Priedulāju–Pakalnu ceļam;
15–16 — pa Priedulāju–Pakalnu ceļu līdz ceļam Duči–Limbaži;
16–18 — pa ceļu Duči–Limbaži līdz ceļam Ozoliņi–Igate;
18–19 — pa ceļu Ozoliņi–Igate līdz ceļam Ragana–Limbaži;
19–20 — pa ceļu Ragana–Limbaži līdz ceļam Dravnieki–Kaijciems;
20–21 — pa ceļu Dravnieki–Kaijciems līdz ceļam Kaijas–Rotenbergi;
21–22 — pa ceļu Kaijas–Rotenbergi līdz ceļam Āžkrogs–Vainiži;
22–23 — pa ceļu Āžkrogs–Vainiži līdz ceļam Umurga–Stalbe;
23–24 — pa ceļu Umurga–Stalbe līdz ceļam Vainiži–Augstroze;
24–25 — pa ceļu Vainiži–Augstroze līdz Augstrozes mežniecības 509.kv.;
25–26 — no 509.kv. pa 516., 611., 614., 616., 617., 604.kv. robežām līdz Krustkalnu ceļam;
26–27 — pa Krustkalnu ceļu līdz 593.kv.;
27–28 — no 593.kv. pa 645., 646., 649.kv. robežām līdz Mežciemu ceļam;
28–29 — pa Mežciemu ceļu līdz ceļam Augstroze–Dauguļi;
29–30 — pa ceļu Augstroze–Dauguļi līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
30–33 — pa ceļu Kocēni–Limbaži–Tūja līdz ceļam Matīši–Bērzaine–Rubene;
33–34 — pa ceļu Matīši–Bērzaine–Rubene līdz ceļam Ķoniņi–Bērzaine;
34–35 — pa ceļu Ķoniņi–Bērzaine līdz ceļam Valmiera–Matīši–Mazsalaca;
35–36 — pa ceļu Valmiera–Matīši–Mazsalaca līdz ceļam Veckākari–Līgotņi;
36–37 — pa ceļu Veckākari–Līgotņi līdz Kuņģeļu ceļam;
37–38 — pa Kuņģeļu ceļu līdz ceļam Valmiera–Līdums;
38–39 — pa ceļu Valmiera–Līdums līdz ceļam Mežābele–Zilāpi;
39–40 — pa ceļu Mežābele–Zilāpi līdz Mazmūsaiņu ceļam;
40–41 — pa Mazmūsaiņu ceļu līdz ceļam Valmiera–Rūjiena;
41–42 — pa ceļu Valmiera–Rūjiena līdz ceļam Rencēni–Burtnieki–Daksti–Veckārķi;
42–43 — pa ceļu Rencēni–Burtnieki–Daksti–Veckārķi līdz ceļam Ēvele–Jērcēni;
43–44 — pa ceļu Ēvele–Jērcēni līdz ceļam Daksti–Jērcēni–Rami;
44–45 — pa ceļu Daksti–Jērcēni–Rami līdz ceļam Jērcēni–Strenči;
45–46 — pa ceļu Jērcēni–Strenči līdz Strenčiem;
46–48 — no Strenčiem pa dzelzceļu Rīga–Valka līdz Valkai;
48–1 — no Valkas līdz Latvijas–Igaunijas robežas robežstabam nr.219.
Dabas lieguma zonas
Ziemeļu purvi
7–8 — pa Latvijas–Igaunijas robežu no Ramatas mežniecības 70.kv. A malas līdz Rozēnu mežniecības 11.kv. R malai;
8–90 — no 11.kv. pa 14., 15., 73., 62., 63., 66., 64., 407.,65.kv. robežām līdz Ramatas mežniecības 5.kv.;
90–148 — no Ramatas mežniecības 5.kv. pa 6., 7.kv. robežām līdz meža ceļam 7.kv.;
148–89 — pa meža ceļu no 7.kv. caur 47., 49., 53.kv. līdz 53.kv. D robežai;
89–7 — no meža ceļa pa 53.kv. D robežu.
Augstroze
141–140 — pa ceļu Dauguļi–Mačkēni līdz Augstrozes mežniecības 14.kv.;
140–142 — pa 14., 12., 10.kv. robežām līdz Dauguļu Mazezera krastam;
142–143 — pa Dauguļu Mazezera A krastu līdz Dikļu mežniecības 107.kv.;
143–137 — no 107.kv. pa 108., 99.kv. līdz 87.kv.;
137–136 — pa 87., 98., 107., 7.kv. robežām līdz 11.kv. ZR stūrim;
136–144 — no 11.kv. ZR stūra R virzienā līdz ceļam Augstroze–Noriņas–Dikļi;
144–145 — pa ceļu Augstroze–Noriņas–Dikļi līdz ceļam Augstroze–Urbji;
145–146 — pa ceļu Augstroze–Urbji līdz 589.kv.;
146–147 — pa 589., 27., 29., 31., 32., 30., 639., 638., 26., 20. un 19.kv. robežām līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
147–141 — no ceļa Kocēni–Limbaži–Tūja pa 16., 17., 36.kv. robežām līdz ceļam Dauguļi–Mačkēni.
Vidusburtnieks
84–85 — pa Rūjienas mežniecības 130., 131., 132.kv. ārējām robežām līdz 132.kv. A stūrim;
85–86 — pa 132., 122., 115., 113., 111., 107., 102.kv. A malām līdz 102.kv. ZA stūrim;
86–87 — pa 102.kv. ZA malu līdz 102.kv. ZR stūrim;
87–88 — pa 67., 102., 104., 107., 110., 109., 119., 126.kv. ārējām malām līdz 126.kv. D stūrim;
88–84 — no 126.kv. D stūra līdz 130.kv. D stūrim.
Ainavu aizsardzības zona
Vidzemes piekraste
10–11 — no robežstaba nr.442 uz Latvijas–Igaunijas robežas uz rietumiem līdz iedomātam punktam uz 10 m izobatas;
11–12 — pa 10 m izobatu uz dienvidiem līdz iedomātam punktam uz izobatas uz rietumiem no Vārzām;
12–13 — no iedomātā punkta uz 10 m izobatas uz austrumiem līdz Vārzām;
13–14 — pa Vārzu ceļu līdz automaģistrālei Baltezers–Ainaži;
14–126 — pa automaģistrāli Baltezers–Ainaži līdz Sila ceļam;
126–125 — pa Sila ceļu līdz krustojumam ar Žīdu ceļu;
125–124 — pa Žīdu ceļu līdz ceļam Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti;
124–123 — pa ceļu Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti līdz ceļam Vitrupe–Viļķene;
123–122 — pa ceļu Vitrupe–Viļķene līdz punktam 200 m attālumā no Vitrupes labā krasta;
122–121 — pa Vitrupes labo krastu 200 m attālumā no upes līdz ceļam Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti;
121–120 — pa ceļu Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti līdz Burlaku ceļam;
120–110 — pa Burlaku ceļu līdz ceļam Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari;
110–109 — pa ceļu Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari līdz Stienūžu ceļam;
109–106 — pa Stienūžu ceļu līdz ceļam Limbaži–Pāle–Salacgrīva;
106–107 — pa ceļu Limbaži–Pāle–Salacgrīva līdz automaģistrālei Baltezers–Ainaži;
107–9 — pa automaģistrāli Baltezers–Ainaži līdz Igaunijas robežai;
9–10 — pa Latvijas–Igaunijas robežu uz rietumiem līdz robežstabam nr.442.
Salaca
9–107 — pa ceļu Baltezers–Ainaži no Igaunijas robežas līdz ceļam Limbaži–Pāle–Salacgrīva;
107–104 — pa ceļu Limbaži–Pāle–Salacgrīva līdz ceļam Pāle–Ungurpils;
104–103 — pa ceļu Pāle–Ungurpils līdz bijušajai dzelzceļa stigai Staicele–Pāle;
103–102 — pa bijušo dzelzceļa stigu Staicele–Pāle līdz Ezerkrogu ceļam;
102–101 — pa Ezerkrogu ceļu līdz Korbu meža trasei;
101–100 — pa Korbu meža trasi līdz Korģenes meža trasei;
100–99 — pa Korģenes meža trasi līdz Ungurpils mežniecībai;
99–98 — no Ungurpils mežniecības līdz ceļam Ainaži–Valmiera–Smiltene;
98–97 — pa ceļu Ainaži–Valmiera–Smiltene līdz Kļaviņu meža trasei;
97–96 — pa Kļaviņu meža trasi līdz ceļam Vīķi–Aloja;
96–95 — pa ceļu Vīķi–Aloja līdz Celmu ceļam;
95–94 — pa Celmu ceļu līdz ceļam Desas–Melderīši–Vecjurķini;
94–93 — pa ceļu Desas–Melderīši–Vecjurķini līdz ceļam Mīlēni–Jaunzemnieki;
93–92 — pa ceļu Mīlēni–Jaunzemnieki līdz Mīlēnu–Jurisonu meža trasei;
92–91 — pa Mīlēnu–Jurisonu meža trasi līdz ceļam Mazsalaca–Staicele;
91–62 — pa ceļu Mazsalaca–Staicele līdz Mazsalacai;
62–6 — no Mazsalacas pa ceļu Igaunijas robeža–Mazsalaca–Vilzēni–Dikļi līdz Igaunijas robežai;
6–9 — pa Latvijas–Igaunijas robežu no ceļa Igaunijas robeža–Mazsalaca– Vilzēni–Dikļi līdz ceļam Baltezers–Ainaži.
Pāle–Viļķene
119–118– — pa ceļu Limbaži–Pāle–Salacgrīva līdz ceļam Akmeņkalni–Lauvas–104–105 Ķekari;
105–113 — pa ceļu Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari līdz ceļam Lauvas–Ķirbiži;
113–114 — pa ceļu Lauvas–Ķirbiži līdz iedomātam punktam Svētupes kreisajā krastā 200 m attālumā no upes;
114–115 — pa Svētupes kreiso krastu 200 m attālumā no upes līdz iedomātam punktam Ārupītes kreisajā krastā 200 m attālumā no Ārupītes ietekas Svētupē;
115–117 — pa Ārupītes kreiso krastu 200 m attālumā no upes līdz ceļam Radziņi–Viļķene–Ķirbiži;
117–119 — pa ceļu Radziņi–Viļķene–Ķirbiži līdz ceļam Limbaži–Pāle–Salacgrīva.
Svētupe I
113–112 — pa ceļu Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari līdz punktam 200 m attālumā no Svētupes labā krasta;
112–108 — pa Svētupes labo krastu 200 m attālumā no upes līdz Stienūžu ceļam;
108–109 — pa Stienūžu ceļu līdz ceļam Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari;
109–111 — pa ceļu Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari līdz punktam 200 m attālumā no Svētupes kreisā krasta;
111–115 — pa Svētupes kreiso krastu 200 m attālumā no upes līdz ceļam Lauvas–Ķirbiži;
115–113 — no punkta Svētupes kreisajā krastā 200 m attālumā no upes līdz ceļam Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari.
Svētupe II
118–131 — pa Svētupes labo krastu 200 m attālumā no upes līdz punktam Dūņezera A krastā 200 m attālumā no Svētupes ietekas Dūņezerā;
131–133 — pa Dūņezera A krastu 200 m attālumā no ezera līdz punktam 200 m attālumā no Donaviņas ietekas ezerā;
133–134 — pa Donaviņas labo krastu 200 m attālumā no upes līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
134–132 — pa ceļu Kocēni–Limbaži–Tūja līdz ceļam Limbaži–Pāle–Salacgrīva;
132–119 — pa ceļu Limbaži–Pāle–Salacgrīva līdz punktam Svētupes labajā krastā –118 200 m attālumā no upes.
Limbaži–Augstroze
17–18 — pa ceļu Duči–Limbaži līdz krustojumam ar ceļu Ozoliņi–Igate;
18–19 — pa ceļu Ozoliņi–Igate līdz ceļam Ragana–Limbaži;
19–20 — pa ceļu Ragana–Limbaži līdz ceļam Dravnieki–Kaijciems;
20–21 — pa ceļu Dravnieki–Kaijciems līdz ceļam Kaijas–Rotenbergi;
21–22 — pa ceļu Kaijas–Rotenbergi līdz ceļam Āžkrogs–Vainiži;
22–23 — pa ceļu Āžkrogs–Vainiži līdz ceļam Umurga–Stalbe;
23–24 — pa ceļu Umurga–Stalbe līdz ceļam Vainiži–Augstroze;
24–25 — pa ceļu Vainiži–Augstroze līdz Augstrozes mežniecības 509.kv.;
25–26 — no 509.kv. pa 516., 611., 614., 616., 617., 604.kv. robežām līdz Krustkalnu ceļam;
26–27 — pa Krustkalnu ceļu līdz 593.kv.;
27–28 — no 593.kv. pa 645., 646., 649.kv. robežām līdz Mežciemu ceļam;
28–29 — pa Mežciemu ceļu līdz ceļam Augstroze–Dauguļi;
29–30 — pa ceļu Augstroze–Dauguļi līdz ceļam Dauguļi–Mačkēni;
30–139 — pa ceļu Dauguļi–Mačkēni līdz šaursliežu dzelzceļam Valmiera–Puikule;
139–138 — pa šaursliežu dzelzceļu Valmiera–Puikule līdz ceļam Valmiera–Dikļi–Augstroze;
138–135 — pa ceļu Valmiera–Dikļi–Augstroze līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
135–134 — pa ceļu Kocēni–Limbaži–Tūja līdz ceļam Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti;
–132–127–128
128–129 — pa ceļu Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti līdz ceļam Ķīvītes–Ilgas;
129–130 — pa ceļu Ķīvītes–Ilgas līdz ceļam Stūrīši–Jelgavkrasti;
130–17 — pa ceļu Stūrīši–Jelgavkrasti līdz ceļam Duči–Limbaži.
Burtnieks
62–83 — no Mazsalacas pa ceļu Valmiera–Matīši–Mazsalaca līdz ceļam Burtnieki–Pintes;
83–80 — pa ceļu Burtnieki–Pintes līdz ceļam Arāji–Smilgas;
80–79 — pa ceļu Arāji–Smilgas līdz ceļam Puikule–Rencēni–Vēveri;
79–78 — pa ceļu Puikule–Rencēni–Vēveri līdz ceļam Svēpeles–Krogzemji–Dūres;
78–77 — pa ceļu Svēpeles–Krogzemji–Dūres līdz ceļam Rencēni–Burtnieki–Daksti–Veckārķi;
77–76 — pa ceļu Rencēni–Burtnieki–Daksti–Veckārķi līdz ceļam Valmiera—Rūjiena;
76–73 — pa ceļu Valmiera–Rūjiena līdz Jeru skolas ceļam;
73–72 — pa Jeru skolas ceļu līdz ceļam Ciemats–Pilduri;
72–71 — pa ceļu Ciemats–Pilduri līdz ceļam Krogzemji–Sēļi–Rūjiena;
71–70 — pa ceļu Krogzemji–Sēļi–Rūjiena līdz ceļam Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena;
70–67 — pa ceļu Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena līdz dzelzceļa līnijai Mazsalaca–Rūjiena;
67–66 — pa dzelzceļa līniju Mazsalaca–Rūjiena līdz ceļam Krogzemji–Sēļi–Rūjiena;
66–65 — pa ceļu Krogzemji–Sēļi–Rūjiena līdz Austrumu ceļam;
65–64 — pa Austrumu ceļu līdz ceļam Austrumi–Rimeikas;
64–63 — pa ceļu Austrumi–Rimeikas līdz ceļam Vecstārasti–Mazsalaca;
63–62 — pa ceļu Vecstārasti–Mazsalaca līdz Mazsalacai.
Vitrupe
122–127 — no Vitrupes–Viļķenes ceļa pa Vitrupes labo krastu 200 m attālumā no upes līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
127–128 — pa ceļu Kocēni–Limbaži–Tūja līdz ceļam Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti;
128–123 — pa ceļu Lāņi–Ķirbiži–Jelgavkrasti līdz ceļam Vitrupe–Viļķene;
123–122 — pa ceļu Vitrupe–Viļķene līdz punktam 200 m attālumā no Vitrupes labā krasta.
Briede
32–81 — pa Briedes labo krastu 200 m attālumā no upes posmā no ceļa Kocēni–Limbaži–Tūja līdz ceļam Burtnieki–Pintes;
81–82 — pa ceļu Burtnieki–Pintes līdz punktam 200 m attālumā no upes Briedes kreisajā krastā;
82–31 — pa Briedes kreiso krastu 200 m attālumā no upes posmā no ceļa Burtnieki–Pintes līdz ceļam Kocēni–Limbaži–Tūja;
31–32 — pa ceļu Kocēni–Limbaži–Tūja līdz punktam 200 m attālumā no Briedes labā krasta.
Seda–Ērģeme
1–2–3 — no robežstaba nr.219 pa Latvijas–Igaunijas robežu līdz ceļam Naukšēni–Jēgeri–Igaunijas robeža;
3–56 — pa ceļu Naukšēni–Jēgeri–Igaunijas robeža līdz Jēgeriem;
56–57 — no Jēgeriem pa ceļu Naukšēni–Piksāre–Omuļi līdz ceļam Piksāre–Veckārķi;
57–58 — pa ceļu Piksāre–Veckārķi līdz ceļam Daksti–Veckārķi;
58–59 — pa ceļu Daksti–Veckārķi līdz ceļam Ēvele–Daksti;
59–61 — pa ceļu Ēvele–Daksti līdz ceļam Daksti–Jērcēni–Rami;
61–45 — pa ceļu Daksti–Jērcēni–Rami līdz ceļam Jērcēni–Strenči;
45–46 — pa ceļu Jērcēni–Strenči līdz Strenčiem;
46–47 — no Strenčiem pa dzelzceļa līniju Rīga–Valka līdz ceļam Valka–Valmiera;
47–49 — pa ceļu Valka–Valmiera līdz ceļam Ausekļi–Burga;
49–50 — pa ceļu Ausekļi–Burga līdz ceļam Valka–Rūjiena;
50–51 — pa ceļu Valka–Rūjiena līdz ceļam Kārļi–Kaupi–Rūjienas ceļš;
51–52 — pa ceļu Kārļi–Kaupi–Rūjienas ceļš līdz ceļam Ērģeme–Turna;
52–53 — pa ceļu Ērģeme–Turna līdz ceļam Ērģeme–Omuļi;
53–54 — pa ceļu Ērģeme–Omuļi līdz ceļam Pedele–Omuļi;
54–55 — pa ceļu Pedele–Omuļi līdz ceļam Valka–Pedele;
55–48 — pa ceļu Valka–Pedele līdz Valkai;
48–1 — no Valkas līdz robežstabam nr.219 uz Latvijas–Igaunijas robežas.
Seda
75–60 — pa Sedas kreiso krastu 200 m attālumā no upes posmā no ceļa Valmiera–Rūjiena līdz ceļam Daksti–Veckārķi;
60–59 — pa ceļu Daksti–Veckārķi līdz punktam 200 m attālumā no upes Sedas labajā krastā;
59–74 — pa Sedas labo krastu 200 m attālumā no upes posmā no ceļa Daksti–Veckārķi līdz ceļam Valmiera–Rūjiena;
74–75 — pa ceļu Valmiera–Rūjiena līdz punktam 200 m attālumā no upes Sedas kreisajā krastā.
Rūja
69–4 — pa Rūjas kreiso krastu 200 m attālumā no upes posmā no ceļa Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena līdz Igaunijas robežai;
4–5 — pa Latvijas–Igaunijas robežu līdz punktam 200 m attālumā no upes Rūjas labajā krastā;
5–68 — pa Rūjas labo krastu 200 m attālumā no upes posmā no Igaunijas robežas līdz ceļam Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena;
68–69 — pa ceļu Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena līdz punktam 200 m attālumā no upes Rūjas kreisajā krastā.